# Jurnalul Oficial L 77/19 m

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 77 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5119 martie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 77

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5119 martie 2008

---

| Cuprins | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/217/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 20 decembrie 2007 privind o specificație tehnică pentru interoperabilitate cu privire la subsistemul infrastructură al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6440]


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/218/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2008 de adoptare, în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului, a unei prime liste actualizate a siturilor de importanță comunitară pentru regiunea biogeografică alpină
  [notificată cu numărul C(2008) 271] | 106 |

Cuprins

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

Pagina

DECIZII

Comisie

2008/217/CE

*

Decizia Comisiei din 20 decembrie 2007 privind o specificație tehnică pentru interoperabilitate cu privire la subsistemul infrastructură al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză
  [notificată cu numărul C(2007) 6440]


   (
  1
  )

[notificată cu numărul C(2007) 6440]

(
  1

1

2008/218/CE

*

Decizia Comisiei din 25 ianuarie 2008 de adoptare, în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului, a unei prime liste actualizate a siturilor de importanță comunitară pentru regiunea biogeografică alpină
  [notificată cu numărul C(2008) 271]

[notificată cu numărul C(2008) 271]

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 19.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 77/1

---

DECIZIA COMISIEI

din 20 decembrie 2007

privind o specificaţie tehnică pentru interoperabilitate cu privire la subsistemul „infrastructură” al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză

[notificată cu numărul C(2007) 6440]

(Text cu relevanţă pentru SEE)

(2008/217/CE)

COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Directiva 96/48/CE a Consiliului din 23 iulie 1996 privind interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (1), în special articolul 6 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | În conformitate cu articolul 2 litera (c) din Directiva 96/48/CE şi anexa II la aceeaşi directivă, sistemul feroviar transeuropean de mare viteză este subdivizat în subsisteme structurale şi funcţionale, care includ un sistem „infrastructură”. |
| --- | --- |

(1)

În conformitate cu articolul 2 litera (c) din Directiva 96/48/CE şi anexa II la aceeaşi directivă, sistemul feroviar transeuropean de mare viteză este subdivizat în subsisteme structurale şi funcţionale, care includ un sistem „infrastructură”.

| (2) | În Decizia 2002/732/CE a Comisiei (2) s-a stabilit prima specificaţie tehnică pentru interoperabilitate (STI) cu privire la sistemul „infrastructură” al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză. |
| --- | --- |

(2)

În Decizia 2002/732/CE a Comisiei (2) s-a stabilit prima specificaţie tehnică pentru interoperabilitate (STI) cu privire la sistemul „infrastructură” al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză.

| (3) | Este necesar să se reanalizeze această primă STI în lumina progresului tehnic şi a experienţei dobândite de-a lungul punerii sale în practică. |
| --- | --- |

(3)

Este necesar să se reanalizeze această primă STI în lumina progresului tehnic şi a experienţei dobândite de-a lungul punerii sale în practică.

| (4) | AEIF, în calitate de organism reprezentativ, a fost însărcinată cu reanalizarea şi revizuirea acestei prime STI. Prin urmare, Decizia 2002/732/CE ar trebui înlocuită cu prezenta decizie. |
| --- | --- |

(4)

AEIF, în calitate de organism reprezentativ, a fost însărcinată cu reanalizarea şi revizuirea acestei prime STI. Prin urmare, Decizia 2002/732/CE ar trebui înlocuită cu prezenta decizie.

| (5) | Proiectul STI revizuite a fost analizat de comitetul înfiinţat prin Directiva 96/48/CE. |
| --- | --- |

(5)

Proiectul STI revizuite a fost analizat de comitetul înfiinţat prin Directiva 96/48/CE.

| (6) | Prezenta STI ar trebui să se aplice, în anumite condiţii, infrastructurilor noi, modernizate şi reînnoite. |
| --- | --- |

(6)

Prezenta STI ar trebui să se aplice, în anumite condiţii, infrastructurilor noi, modernizate şi reînnoite.

| (7) | Prezenta STI nu aduce atingere dispoziţiilor cuprinse în celelalte STI din domeniu care ar putea fi aplicabile subsistemelor „infrastructură”. |
| --- | --- |

(7)

Prezenta STI nu aduce atingere dispoziţiilor cuprinse în celelalte STI din domeniu care ar putea fi aplicabile subsistemelor „infrastructură”.

| (8) | Prima STI referitoare la subsistemul „infrastructură” a intrat în vigoare în 2002. Dată fiind existenţa anumitor angajamente contractuale, noile subsisteme „infrastructură” sau noile elemente constitutive de interoperabilitate sau reînnoirea ori modernizarea acestora ar trebui să facă obiectul unei evaluări a conformităţii în temeiul dispoziţiilor acestei prime STI. În plus, prima STI ar trebui să rămână în vigoare în ceea ce priveşte întreţinerea şi înlocuirea, efectuată în cadrul activităţii de întreţinere, a componentelor subsistemului şi a elementelor constitutive autorizate în temeiul primei STI. Prin urmare, efectele Deciziei 2002/732/CE ar trebui să rămână în vigoare în sensul menţinerii proiectelor autorizate în conformitate cu STI anexată la decizia respectivă, precum şi a proiectelor de linii noi şi de reînnoire sau modernizare a unei linii existente, aflate într-un stadiu avansat sau care fac obiectul unui contract în curs de executare la data notificării prezentei decizii. Pentru a stabili diferenţa dintre sfera de aplicare a primei STI şi cea a noii STI, anexate la prezenta decizie, statele membre trebuie să transmită, în termen de şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, o listă a subsistemelor şi elementelor constitutive de interoperabilitate cărora li se aplică încă prima STI. |
| --- | --- |

(8)

Prima STI referitoare la subsistemul „infrastructură” a intrat în vigoare în 2002. Dată fiind existenţa anumitor angajamente contractuale, noile subsisteme „infrastructură” sau noile elemente constitutive de interoperabilitate sau reînnoirea ori modernizarea acestora ar trebui să facă obiectul unei evaluări a conformităţii în temeiul dispoziţiilor acestei prime STI. În plus, prima STI ar trebui să rămână în vigoare în ceea ce priveşte întreţinerea şi înlocuirea, efectuată în cadrul activităţii de întreţinere, a componentelor subsistemului şi a elementelor constitutive autorizate în temeiul primei STI. Prin urmare, efectele Deciziei 2002/732/CE ar trebui să rămână în vigoare în sensul menţinerii proiectelor autorizate în conformitate cu STI anexată la decizia respectivă, precum şi a proiectelor de linii noi şi de reînnoire sau modernizare a unei linii existente, aflate într-un stadiu avansat sau care fac obiectul unui contract în curs de executare la data notificării prezentei decizii. Pentru a stabili diferenţa dintre sfera de aplicare a primei STI şi cea a noii STI, anexate la prezenta decizie, statele membre trebuie să transmită, în termen de şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, o listă a subsistemelor şi elementelor constitutive de interoperabilitate cărora li se aplică încă prima STI.

| (9) | Subansamblul „linie fără balast”al subsistemului „infrastructură” este definit, în sensul prezentei STI, drept o „nouă soluţie”. Cu toate acestea, ar trebui analizată posibilitatea definirii, în viitor, a „liniei fără balast” drept o „soluţie experimentată”. |
| --- | --- |

(9)

Subansamblul „linie fără balast”al subsistemului „infrastructură” este definit, în sensul prezentei STI, drept o „nouă soluţie”. Cu toate acestea, ar trebui analizată posibilitatea definirii, în viitor, a „liniei fără balast” drept o „soluţie experimentată”.

| (10) | Prezenta STI nu impune utilizarea unor tehnologii sau soluţii tehnice specifice decât în situaţiile în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea reţelei feroviare transeuropene de mare viteză. |
| --- | --- |

(10)

Prezenta STI nu impune utilizarea unor tehnologii sau soluţii tehnice specifice decât în situaţiile în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea reţelei feroviare transeuropene de mare viteză.

| (11) | Prezenta STI permite, pe o perioadă limitată de timp, încorporarea elementelor constitutive de interoperabilitate în subsisteme, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiţii. |
| --- | --- |

(11)

Prezenta STI permite, pe o perioadă limitată de timp, încorporarea elementelor constitutive de interoperabilitate în subsisteme, sub rezerva îndeplinirii anumitor condiţii.

| (12) | În versiunea sa actuală, prezenta STI nu include toate cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, aspectele tehnice care nu sunt cuprinse în textul acesteia sunt definite drept „puncte deschise” în anexa H la prezenta STI. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, statele membre transmit Comisiei şi celorlalte state membre o listă a normelor tehnice naţionale referitoare la „punctele deschise” şi a procedurilor utilizate pentru evaluarea conformităţii acestora. |
| --- | --- |

(12)

În versiunea sa actuală, prezenta STI nu include toate cerinţele esenţiale. În conformitate cu articolul 17 din Directiva 96/48/CE, aspectele tehnice care nu sunt cuprinse în textul acesteia sunt definite drept „puncte deschise” în anexa H la prezenta STI. În conformitate cu articolul 16 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, statele membre transmit Comisiei şi celorlalte state membre o listă a normelor tehnice naţionale referitoare la „punctele deschise” şi a procedurilor utilizate pentru evaluarea conformităţii acestora.

| (13) | În ceea ce priveşte cazurile specifice descrise în capitolul 7 al prezentei STI, statele membre informează Comisia şi celelalte state membre cu privire la procedurile care urmează să se utilizeze pentru evaluarea conformităţii. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce priveşte cazurile specifice descrise în capitolul 7 al prezentei STI, statele membre informează Comisia şi celelalte state membre cu privire la procedurile care urmează să se utilizeze pentru evaluarea conformităţii.

| (14) | Traficul feroviar funcţionează în prezent în temeiul unor acorduri naţionale, bilaterale, multinaţionale sau internaţionale. Este important ca aceste acorduri să nu împiedice progresul actual şi viitor spre interoperabilitate. În acest sens, este necesar ca aceste acorduri să fie examinate de către Comisie pentru a se stabili dacă STI care face obiectul prezentei decizii trebuie revizuită în consecinţă. |
| --- | --- |

(14)

Traficul feroviar funcţionează în prezent în temeiul unor acorduri naţionale, bilaterale, multinaţionale sau internaţionale. Este important ca aceste acorduri să nu împiedice progresul actual şi viitor spre interoperabilitate. În acest sens, este necesar ca aceste acorduri să fie examinate de către Comisie pentru a se stabili dacă STI care face obiectul prezentei decizii trebuie revizuită în consecinţă.

| (15) | La baza prezentei STI stau cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile în momentul pregătirii proiectului acesteia. Pentru a continua încurajarea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa dobândită, STI anexată ar trebui să facă obiectul unei revizuiri periodice. |
| --- | --- |

(15)

La baza prezentei STI stau cele mai bune cunoştinţe de specialitate disponibile în momentul pregătirii proiectului acesteia. Pentru a continua încurajarea inovaţiei şi pentru a lua în considerare experienţa dobândită, STI anexată ar trebui să facă obiectul unei revizuiri periodice.

| (16) | Prezenta STI lasă loc de soluţii inovatoare. În situaţiile în care acestea sunt propuse, fabricantul sau entitatea contractantă defineşte diferenţele faţă de secţiunea relevantă din STI. Agenţia Feroviară Europeană finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale soluţiei şi elaborează metodele de evaluare. |
| --- | --- |

(16)

Prezenta STI lasă loc de soluţii inovatoare. În situaţiile în care acestea sunt propuse, fabricantul sau entitatea contractantă defineşte diferenţele faţă de secţiunea relevantă din STI. Agenţia Feroviară Europeană finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale soluţiei şi elaborează metodele de evaluare.

| (17) | Dispoziţiile din prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului înfiinţat în temeiul articolului 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului, |
| --- | --- |

(17)

Dispoziţiile din prezenta directivă sunt conforme cu avizul comitetului înfiinţat în temeiul articolului 21 din Directiva 96/48/CE a Consiliului,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Se adoptă de către Comisie o specificaţie tehnică pentru interoperabilitate (STI) cu privire la subsistemul „infrastructură” al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză.

Această STI figurează în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Prezenta STI se aplică tuturor infrastructurilor noi, modernizate sau reînnoite ale sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, în sensul definiţiei din anexa I la Directiva 96/48/CE.

Articolul 3

(1)   În ceea ce priveşte aspectele clasificate drept „puncte deschise”, enumerate în anexa H la prezenta STI, condiţiile care trebuie respectate pentru verificarea interoperabilităţii în conformitate cu articolul 16 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE sunt normele tehnice aplicabile utilizate în statul membru care autorizează punerea în funcţiune a subsistemelor reglementate prin prezenta decizie.

(2)   Fiecare stat membru notifică celorlalte state membre şi Comisiei, în termen de şase luni de la notificarea prezentei decizii:

| (a) | lista normelor tehnice aplicabile menţionate la alineatul (1); |
| --- | --- |

(a)

lista normelor tehnice aplicabile menţionate la alineatul (1);

| (b) | procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare utilizate pentru aplicarea acestor norme; |
| --- | --- |

(b)

procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare utilizate pentru aplicarea acestor norme;

| (c) | organismele pe care le desemnează pentru ducerea la îndeplinire a acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare. |
| --- | --- |

(c)

organismele pe care le desemnează pentru ducerea la îndeplinire a acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare.

Articolul 4

(1)   În ceea ce priveşte aspectele clasificate drept „cazuri specifice”, enumerate în capitolul 7 din STI, procedurile de evaluare a conformităţii sunt cele aplicabile în statele membre.

(2)   Fiecare stat membru notifică celorlalte state membre şi Comisiei, în termen de şase luni de la notificarea prezentei decizii:

| (a) | procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare, aplicabile în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme; |
| --- | --- |

(a)

procedurile de evaluare a conformităţii şi de verificare, aplicabile în ceea ce priveşte aplicarea acestor norme;

| (b) | organismele pe care le desemnează pentru ducerea la îndeplinire a acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare. |
| --- | --- |

(b)

organismele pe care le desemnează pentru ducerea la îndeplinire a acestor proceduri de evaluare a conformităţii şi de verificare.

Articolul 5

Prezenta STI prevede o perioadă de tranziţie pe parcursul căreia evaluarea conformităţii elementelor constitutive de interoperabilitate şi certificarea acestora pot fi efectuate în cadrul subsistemului. În această perioadă, statele membre notifică Comisiei elementele constitutive de interoperabilitate evaluate în acest mod, pentru a permite monitorizarea îndeaproape a pieţei elementelor constitutive de interoperabilitate şi adoptarea de măsuri care să o faciliteze.

Articolul 6

Decizia 2002/732/CE se abrogă. Totuşi, dispoziţiile cuprinse în textul acesteia continuă să se aplice în sensul menţinerii proiectelor autorizate în conformitate cu STI anexată la decizia respectivă, precum şi a proiectelor de linii noi şi de reînnoire sau modernizare a unei linii existente, aflate într-un stadiu avansat sau care fac obiectul unui contract în curs de executare la data notificării prezentei decizii.

În termen de şase luni de la data intrării în vigoare a prezentei decizii, Comisiei i se transmite o listă a subsistemelor şi a elementelor constitutive de interoperabilitate cărora continuă să li se aplice dispoziţiile din Directiva 2002/732/CE.

Articolul 7

În termen de şase luni de la data intrării în vigoare a STI anexate, statele membre notifică Comisiei următoarele tipuri de acorduri:

| (a) | acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între state membre şi întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare în lumina caracterului pronunţat specific sau local al serviciului feroviar în cauză; |
| --- | --- |

(a)

acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între state membre şi întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare în lumina caracterului pronunţat specific sau local al serviciului feroviar în cauză;

| (b) | acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, gestionari de infrastructură sau state membre care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională; |
| --- | --- |

(b)

acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, gestionari de infrastructură sau state membre care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională;

| (c) | acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un gestionar de infrastructură al unei ţări terţe care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională. |
| --- | --- |

(c)

acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un gestionar de infrastructură al unei ţări terţe care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională.

Articolul 8

Prezenta decizie se aplică de la 1 iulie 2008.

Articolul 9

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 20 decembrie 2007.

Pentru Comisie,

Jacques BARROT

Vicepreşedinte

---

(1)  JO L 235, 17.9.1996, p. 6. Directivă, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2007/32/CE (JO L 141, 2.6.2007, p. 63).

1

(2)  JO L 245, 12.9.2002, p. 143.

2

---

ANEXA

DIRECTIVA 96/48/CE – INTEROPERABILITATEA SISTEMULUI FEROVIAR TRANSEUROPEAN DE MARE VITEZĂ

SPECIFICAŢIE TEHNICĂ DE INTEROPERABILITATE

Subsistemul „Infrastructură”

| 1. | INTRODUCERE |
| --- | --- |

1.

| 1.1 | Domeniul tehnic de aplicare |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | Domeniul geografic de aplicare |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Cuprinsul prezentei STI |
| --- | --- |

1.3

| 2 | DEFINIŢIA DOMENIULUI DE APLICARE AL INFRASTRUCTURII |
| --- | --- |

2

| 2.1. | Definiţia domeniului infrastructurii |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Funcţii şi aspecte ale domeniului în cadrul prezentei STI |
| --- | --- |

2.2

| 2.2.1 | Pentru controlul trenului |
| --- | --- |

2.2.1

| 2.2.2 | Pentru susţinerea trenului |
| --- | --- |

2.2.2

| 2.2.3 | Pentru a permite circulaţia liberă şi sigură a unui tren cu un volum dat |
| --- | --- |

2.2.3

| 2.2.4 | Pentru a permite îmbarcarea pasagerilor şi coborârea din trenurile oprite în gări. |
| --- | --- |

2.2.4

| 2.2.5 | Pentru a asigura siguranţa |
| --- | --- |

2.2.5

| 2.2.6 | Pentru respectarea mediului înconjurător |
| --- | --- |

2.2.6

| 2.2.7 | Pentru întreţinerea trenului |
| --- | --- |

2.2.7

| 3. | CERINŢELE ESENŢIALE |
| --- | --- |

3.

| 3.1 | General |
| --- | --- |

3.1

| 3.2. | Cerinţele esenţiale pentru domeniul infrastructură |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1 | Cerinţele generale |
| --- | --- |

3.2.1

| 3.2.2 | Cerinţele specifice domeniului infrastructură |
| --- | --- |

3.2.2

| 3.3 | Satisfacerea cerinţelor esenţiale de către specificaţiile domeniului infrastructură. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | Elementele domeniului Infrastructură corespunzătoare cerinţelor esenţiale |
| --- | --- |

3.4

| 4. | DESCRIEREA DOMENIULUI INFRASTRUCTURĂ |
| --- | --- |

4.

| 4.1 | Introducere |
| --- | --- |

4.1

| 4.2 | Specificaţiile funcţionale şi tehnice ale domeniului |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1 | Dispoziţii generale |
| --- | --- |

4.2.1

| 4.2.2 | Ecartamentul nominal al liniei |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Gabaritul minim al infrastructurii |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Distanţa dintre axele şinelor |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Declivităţile maxime în urcare şi în coborâre |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Raza de curbură minimă |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Supraînălţarea liniei |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Insuficienţa de supraînălţare |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1 | Insuficienţa de supraînălţare pentru liniile curente şi liniile directe ale aparatelor de cale |
| --- | --- |

4.2.8.1

| 4.2.8.2 | Modificarea bruscă a insuficienţei de supraînălţare la linia deviată a aparatelor de cale |
| --- | --- |

4.2.8.2

| 4.2.9 | Conicitatea echivalentă |
| --- | --- |

4.2.9

| 4.2.9.1 | Definiţia |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Valorile de proiectare |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Valorile de exploatare |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.10 | Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate |
| --- | --- |

4.2.10

| 4.2.10.1 | Introducere |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Definiţii |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.3 | Limitele de intervenţie imediată, de intervenţie şi de alertă |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Limita de intervenţie imediată |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.11 | Înclinaţia liniei |
| --- | --- |

4.2.11

| 4.2.12 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Mijloacele de detectare şi blocare |
| --- | --- |

4.2.12.1

| 4.2.12.2 | Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil |
| --- | --- |

4.2.12.2

| 4.2.12.3 | Caracteristicile geometrice |
| --- | --- |

4.2.12.3

| 4.2.13 | Rezistenţa liniei |
| --- | --- |

4.2.13

| 4.2.13.1 | Liniile de categoria I |
| --- | --- |

4.2.13.1

| 4.2.13.2 | Liniile de categoriile II şi III |
| --- | --- |

4.2.13.2

| 4.2.14 | Sarcina traficului asupra structurilor |
| --- | --- |

4.2.14

| 4.2.14.1 | Sarcinile verticale |
| --- | --- |

4.2.14.1

| 4.2.14.2 | Analiza dinamică |
| --- | --- |

4.2.14.2

| 4.2.14.3 | Forţele centrifuge |
| --- | --- |

4.2.14.3

| 4.2.14.4 | Forţele de impact orizontal |
| --- | --- |

4.2.14.4

| 4.2.14.5 | Acţiunile datorate tracţiunii şi frânării (sarcinile longitudinale) |
| --- | --- |

4.2.14.5

| 4.2.14.6 | Forţele longitudinale datorate interacţiunii dintre structuri şi linie |
| --- | --- |

4.2.14.6

| 4.2.14.7 | Acţiunile aerodinamice de la trenurile în trecere asupra structurilor de pe marginea liniei |
| --- | --- |

4.2.14.7

| 4.2.14.8 | Aplicarea cerinţelor din EN1991-2:2003 |
| --- | --- |

4.2.14.8

| 4.2.15 | Rigiditatea globală a liniei |
| --- | --- |

4.2.15

| 4.2.16 | Variaţiile maxime de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.16

| 4.2.16.1 | Cerinţe generale |
| --- | --- |

4.2.16.1

| 4.2.16.2 | Efectul de piston în staţiile subterane |
| --- | --- |

4.2.16.2

| 4.2.17 | Efectul vânturilor de travers |
| --- | --- |

4.2.17

| 4.2.18 | Caracteristicile electrice |
| --- | --- |

4.2.18

| 4.2.19 | Zgomotul şi vibraţiile |
| --- | --- |

4.2.19

| 4.2.20 | Peroanele |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Accesul la peron |
| --- | --- |

4.2.20.1

| 4.2.20.2 | Lungimea utilă a peronului |
| --- | --- |

4.2.20.2

| 4.2.20.3 | Lăţimea utilă a peronului |
| --- | --- |

4.2.20.3

| 4.2.20.4 | Înălţimea peronului |
| --- | --- |

4.2.20.4

| 4.2.20.5 | Distanţa de la axul liniei |
| --- | --- |

4.2.20.5

| 4.2.20.6 | Planul liniilor de-a lungul peroanelor |
| --- | --- |

4.2.20.6

| 4.2.20.7 | Prevenirea electrocutării pe peroane |
| --- | --- |

4.2.20.7

| 4.2.20.8 | Caracteristicile legate de accesul persoanelor cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

4.2.20.8

| 4.2.21 | Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare |
| --- | --- |

4.2.21

| 4.2.22 | Accesul sau intruziunea la instalaţiile de linie |
| --- | --- |

4.2.22

| 4.2.23 | Spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara unei staţii |
| --- | --- |

4.2.23

| 4.2.23.1 | Spaţiul lateral de-a lungul liniilor |
| --- | --- |

4.2.23.1

| 4.2.23.2 | Pasarelele de evacuare din tuneluri |
| --- | --- |

4.2.23.2

| 4.2.24 | Indicatoarele de distanţă |
| --- | --- |

4.2.24

| 4.2.25 | Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Lungimea |
| --- | --- |

4.2.25.1

| 4.2.25.2 | Declivitatea |
| --- | --- |

4.2.25.2

| 4.2.25.3 | Raza de curbură |
| --- | --- |

4.2.25.3

| 4.2.26 | Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor |
| --- | --- |

4.2.26

| 4.2.26.1 | Sistemul de evacuare a toaletelor |
| --- | --- |

4.2.26.1

| 4.2.26.2 | Echipamentele de curăţare exterioară a trenurilor |
| --- | --- |

4.2.26.2

| 4.2.26.3 | Echipamentele de reaprovizionare cu apă |
| --- | --- |

4.2.26.3

| 4.2.26.4 | Echipamentele de reaprovizionare cu nisip |
| --- | --- |

4.2.26.4

| 4.2.26.5 | Reaprovizionarea cu combustibil |
| --- | --- |

4.2.26.5

| 4.2.27 | Proiectarea balastului |
| --- | --- |

4.2.27

| 4.3 | Specificaţia funcţională şi tehnică a interfeţelor |
| --- | --- |

4.3

| 4.3.1 | Interfeţele cu subsistemul material rulant |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Interfeţele cu subsistemul energie |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Interfeţele cu subsistemul de control-comandă şi semnalizare |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Interfeţele cu subsistemul exploatare |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Interfeţele cu STI STF |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4 | Regulile de exploatare |
| --- | --- |

4.4

| 4.4.1 | Executarea lucrărilor |
| --- | --- |

4.4.1

| 4.4.2 | Avizele acordate întreprinderilor feroviare |
| --- | --- |

4.4.2

| 4.4.3 | Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice |
| --- | --- |

4.4.3

| 4.5 | Regulile de întreţinere |
| --- | --- |

4.5

| 4.5.1 | Planul de întreţinere |
| --- | --- |

4.5.1

| 4.5.2 | Cerinţele de întreţinere |
| --- | --- |

4.5.2

| 4.6 | Competenţele profesionale |
| --- | --- |

4.6

| 4.7 | Condiţiile de sănătate şi siguranţă |
| --- | --- |

4.7

| 4.8 | Registrul infrastructurii |
| --- | --- |

4.8

| 5. | ELEMENTELE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE |
| --- | --- |

5.

| 5.1 | Definiţia |
| --- | --- |

5.1

| 5.1.1 | Soluţiile inovatoare |
| --- | --- |

5.1.1

| 5.1.2 | Soluţii originale pentru subansamblul liniei |
| --- | --- |

5.1.2

| 5.2 | Lista elementelor constitutive |
| --- | --- |

5.2

| 5.3 | Performanţele şi specificaţiile elementelor constitutive |
| --- | --- |

5.3

| 5.3.1 | Şina |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profilul capului de şină |
| --- | --- |

5.3.1.1

| 5.3.1.2 | Masa teoretică liniară |
| --- | --- |

5.3.1.2

| 5.3.1.3 | Gradul oţelului |
| --- | --- |

5.3.1.3

| 5.3.2 | Sistemele de fixare a şinelor |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.3 | Traversele şi suporturile liniei |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.4 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

5.3.4

| 5.3.5 | Racordul de alimentare cu apă |
| --- | --- |

5.3.5

| 6. | EVALUAREA CONFORMITĂŢII ŞI/SAU ADECVĂRII LA UTILIZARE A ELEMENTELOR CONSTITUTIVE ŞI VERIFICAREA SUBSISTEMELOR |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Elemente constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Procedurile de evaluare a conformităţii şi adecvării la utilizare |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1 | Compatibilitatea cu cerinţele subsistemului. |
| --- | --- |

6.1.1.1

| 6.1.1.2 | Compatibilitatea cu alte elemente constitutive de interoperabilitate şi componente ale subsistemului cu care este destinat să aibă interfeţe. |
| --- | --- |

6.1.1.2

| 6.1.1.3 | Conformitatea cu cerinţele tehnice specifice |
| --- | --- |

6.1.1.3

| 6.1.2 | Definiţia elementelor constitutive de interoperabilitate „stabilite”, „originale” şi „inovatoare” |
| --- | --- |

6.1.2

| 6.1.3. | Procedurile de aplicat elementelor constitutive de interoperabilitate stabilite şi originale |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Procedurile de aplicat elementelor constitutive de interoperabilitate inovatoare |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5 | Aplicarea modulelor |
| --- | --- |

6.1.5

| 6.1.6 | Metodele de evaluare a elementelor constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |

6.1.6

| 6.1.6.1 | Elementele constitutive de interoperabilitate care fac obiectul altor directive comunitare |
| --- | --- |

6.1.6.1

| 6.1.6.2 | Evaluarea sistemului de fixare |
| --- | --- |

6.1.6.2

| 6.1.6.3 | Validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare) |
| --- | --- |

6.1.6.3

| 6.2 | Subsistem infrastructură |
| --- | --- |

6.2

| 6.2.1 | Dispoziţii generale |
| --- | --- |

6.2.1

| 6.2.2 | Rezervat |
| --- | --- |

6.2.2

| 6.2.3 | Soluţiile inovatoare |
| --- | --- |

6.2.3

| 6.2.4 | Aplicarea modulelor |
| --- | --- |

6.2.4

| 6.2.4.1 | Aplicarea modulului SH2 |
| --- | --- |

6.2.4.1

| 6.2.4.2 | Aplicarea modulului SG |
| --- | --- |

6.2.4.2

| 6.2.5 | Soluţiile tehnice care dau prezumţia de conformitate în faza de proiectare |
| --- | --- |

6.2.5

| 6.2.5.1 | Evaluarea rezistenţei liniei |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2 | Evaluarea conicităţii echivalente |
| --- | --- |

6.2.5.2

| 6.2.6 | Cerinţele speciale pentru evaluarea de conformitate |
| --- | --- |

6.2.6

| 6.2.6.1 | Evaluarea gabaritului minim de infrastructură |
| --- | --- |

6.2.6.1

| 6.2.6.2 | Evaluarea valorii minime a ecartamentului mediu al liniilor |
| --- | --- |

6.2.6.2

| 6.2.6.3 | Evaluarea rigidităţii liniei |
| --- | --- |

6.2.6.3

| 6.2.6.4 | Evaluarea înclinaţiei liniei |
| --- | --- |

6.2.6.4

| 6.2.6.5 | Evaluarea variaţiei maxime de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

6.2.6.5

| 6.2.6.6 | Evaluarea zgomotului şi vibraţiilor |
| --- | --- |

6.2.6.6

| 6.3 | Evaluarea de conformitate atunci când viteza este folosită ca un criteriu de migraţie |
| --- | --- |

6.3

| 6.4 | Evaluarea planului de întreţinere |
| --- | --- |

6.4

| 6.5 | Evaluarea subsistemului întreţinere |
| --- | --- |

6.5

| 6.6 | Elemente constitutive interoperabile fără declaraţie CE |
| --- | --- |

6.6

| 6.6.1 | General |
| --- | --- |

6.6.1

| 6.6.2 | Perioada de tranziţie |
| --- | --- |

6.6.2

| 6.6.3 | Certificarea subsistemelor care conţin elemente constitutive de interoperabilitate necertificate în cursul perioadei de tranziţie |
| --- | --- |

6.6.3

| 6.6.3.1 | Condiţiile |
| --- | --- |

6.6.3.1

| 6.6.3.2 | Notificarea |
| --- | --- |

6.6.3.2

| 6.6.3.3 | Punerea în aplicare a duratei de viaţă |
| --- | --- |

6.6.3.3

| 6.6.4 | Măsurile de supraveghere |
| --- | --- |

6.6.4

| 7. | PUNEREA ÎN APLICARE A STI INFRASTRUCTURĂ |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Aplicarea prezentei STI pe liniile de mare viteză care urmează să fie date în exploatare |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Aplicarea prezentei STI pe liniile de mare viteză deja în exploatare |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Clasificarea lucrărilor |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Parametrii şi specificaţii referitoare la lucrările civile |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3 | . Parametrii şi caracteristicile referitoare la construcţia liniei |
| --- | --- |

7.2.3

| 7.2.4. | Parametrii şi caracteristicile referitoare la diverse echipamente şi utilaje de întreţinere |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Viteza drept criteriu de migrare |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.3. | Cazurile speciale |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Trăsături speciale în reţeaua germană |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2. | Trăsături speciale în reţeaua austriacă |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.3. | Trăsături speciale în reţeaua daneză |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Trăsături speciale în reţeaua spaniolă |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Trăsături speciale în reţeaua finlandeză |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Trăsături speciale în reţeaua britanică |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7 | . Trăsături speciale în reţeaua elenă |
| --- | --- |

7.3.7

| 7.3.8 | Trăsături speciale în reţelele din Irlanda şi Irlanda de Nord |
| --- | --- |

7.3.8

| 7.3.9. | Trăsături speciale în reţeaua italiană |
| --- | --- |

7.3.9.

| 7.3.10. | Trăsături speciale în reţeaua neerlandeză |
| --- | --- |

7.3.10.

| 7.3.11. | Trăsături speciale în reţeaua portugheză |
| --- | --- |

7.3.11.

| 7.3.12. | Trăsături speciale în reţeaua suedeză |
| --- | --- |

7.3.12.

| 7.3.13. | Trăsături speciale în reţeaua poloneză |
| --- | --- |

7.3.13.

| 7.4. | Revizuirea STI |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Acordurile |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Acordurile existente |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Acorduri viitoare |
| --- | --- |

7.5.2.

| ANEXA A – | Elementele constitutive de interoperabilitate ale domeniului infrastructură |
| --- | --- |

ANEXA A –

| A.1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | Caracteristicile care trebuie evaluate pentru elementele constitutive de interoperabilitate „stabilite”. |
| --- | --- |

A.2.

| A.3 | Caracteristicile care trebuie evaluate pentru elementele constitutive de interoperabilitate „originale” |
| --- | --- |

A.3

| ANEXA B1 – | Evaluarea subsistemului infrastructură |
| --- | --- |

ANEXA B1 –

| B1.1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

B1.1.

| B1.2. | Caracteristicile şi modulele |
| --- | --- |

B1.2.

| ANEXA B2 – | Evaluarea subsistemului întreţinere |
| --- | --- |

ANEXA B2 –

| B2.1. | Domeniul de aplicare |
| --- | --- |

B2.1.

| B2.2. | Caracteristicile |
| --- | --- |

B2.2.

| ANEXA C – | Procedurile de evaluare |
| --- | --- |

ANEXA C –

| ANEXA D – | Elementele care trebuie incluse în registrul de infrastructură referitoare la domeniul infrastructură |
| --- | --- |

ANEXA D –

| ANEXA E – | Diagrama aparatelor de cale |
| --- | --- |

ANEXA E –

| ANEXA F – | Profilul şinei 60 E2 |
| --- | --- |

ANEXA F –

| ANEXA G – | (rezervată) |
| --- | --- |

ANEXA G –

| ANEXA H – | Lista punctelor deschise |
| --- | --- |

ANEXA H –

| ANEXA I – | Definiţia termenilor folosiţi în STI ins mv |
| --- | --- |

ANEXA I –

1.   INTRODUCERE

1.1   Domeniul tehnic de aplicare

Prezenta specificaţie tehnică pentru interoperabilitate (STI) se referă la subsistemul infrastructură şi o parte din subsistemul întreţinere al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză. Acestea sunt incluse în lista din anexa II punctul 1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

În conformitate cu anexa I la directivă, liniile de mare viteză cuprind:

| — | linii special construite pentru mare viteză, echipate, în general, pentru viteze egale sau mai mari de 250 km/h, |
| --- | --- |

—

linii special construite pentru mare viteză, echipate, în general, pentru viteze egale sau mai mari de 250 km/h,

| — | linii special modernizate pentru mare viteză, echipate pentru viteze de ordinul a 200 km/h, |
| --- | --- |

—

linii special modernizate pentru mare viteză, echipate pentru viteze de ordinul a 200 km/h,

| — | linii special modernizate pentru mare viteză care au caracteristici speciale din cauza constrângerilor de ordin topografic, de relief sau de sistematizare urbană, pe care viteza trebuie adaptată fiecărui caz în parte. |
| --- | --- |

—

linii special modernizate pentru mare viteză care au caracteristici speciale din cauza constrângerilor de ordin topografic, de relief sau de sistematizare urbană, pe care viteza trebuie adaptată fiecărui caz în parte.

În prezenta STI, aceste linii au fost clasificate ca fiind de categoria I, categoria II şi respectiv categoria III.

1.2   Domeniul geografic de aplicare

Domeniul geografic de aplicare a prezentei STI este sistemul feroviar transeuropean de mare viteză, astfel cum este descris în anexa I la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

1.3   Cuprinsul prezentei STI

În conformitate cu articolul 5 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, prezenta STI:

| (a) | indică domeniul de aplicare căruia îi este destinat (capitolul 2); |
| --- | --- |

(a)

indică domeniul de aplicare căruia îi este destinat (capitolul 2);

| (b) | precizează cerinţele esenţiale pentru subsistemul infrastructură (capitolul 3) şi interfeţele acestuia în raport cu alte subsisteme (capitolul 4); |
| --- | --- |

(b)

precizează cerinţele esenţiale pentru subsistemul infrastructură (capitolul 3) şi interfeţele acestuia în raport cu alte subsisteme (capitolul 4);

| (c) | defineşte specificaţiile funcţionale şi tehnice care trebuie respectate de către subsistem şi interfeţele acestuia în raport cu alte subsisteme (capitolul 4); |
| --- | --- |

(c)

defineşte specificaţiile funcţionale şi tehnice care trebuie respectate de către subsistem şi interfeţele acestuia în raport cu alte subsisteme (capitolul 4);

| (d) | stabileşte elementele constitutive şi interfeţele de interoperabilitate care trebuie să facă obiectul specificaţiilor europene, inclusiv al standardelor europene, care sunt necesare pentru realizarea interoperabilităţii în cadrul sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (capitolul 5); |
| --- | --- |

(d)

stabileşte elementele constitutive şi interfeţele de interoperabilitate care trebuie să facă obiectul specificaţiilor europene, inclusiv al standardelor europene, care sunt necesare pentru realizarea interoperabilităţii în cadrul sistemului feroviar transeuropean de mare viteză (capitolul 5);

| (e) | indică, în fiecare caz luat în considerare, procedurile care urmează să fie utilizate în vederea evaluării conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizarea elementelor constitutive de interoperabilitate, pe de o parte, sau verificarea CE a subsistemelor, pe de altă parte (capitolul 6); |
| --- | --- |

(e)

indică, în fiecare caz luat în considerare, procedurile care urmează să fie utilizate în vederea evaluării conformităţii sau a caracterului adecvat pentru utilizarea elementelor constitutive de interoperabilitate, pe de o parte, sau verificarea CE a subsistemelor, pe de altă parte (capitolul 6);

| (f) | indică strategia de punere în aplicare a STI-urilor (capitolul 7); |
| --- | --- |

(f)

indică strategia de punere în aplicare a STI-urilor (capitolul 7);

| (g) | indică, pentru personalul în cauză, competenţele profesionale şi condiţiile de igienă şi de protecţie a muncii necesare pentru exploatarea şi întreţinerea subsistemului, precum şi pentru punerea în aplicare a STI-urilor (capitolul 4). |
| --- | --- |

(g)

indică, pentru personalul în cauză, competenţele profesionale şi condiţiile de igienă şi de protecţie a muncii necesare pentru exploatarea şi întreţinerea subsistemului, precum şi pentru punerea în aplicare a STI-urilor (capitolul 4).

În conformitate cu articolul 6 alineatul (3) din directivă, se pot stabili dispoziţii în anumite cazuri speciale pentru fiecare STI; acestea sunt precizate în capitolul 7.

Prezenta STI stabileşte, de asemenea, în capitolul 4, regulile de exploatare şi întreţinere specifice domeniului de aplicare specificat la punctele (1.1) şi (1.2) de mai sus.

2   DEFINIŢIA DOMENIULUI DE APLICARE AL INFRASTRUCTURII

2.1.   Definiţia domeniului infrastructurii

Prezenta STI se referă la domeniul infrastructurii, care include:

| — | subsistemul structural infrastructură. |
| --- | --- |

—

subsistemul structural infrastructură.

| — | partea subsistemului operaţional de întreţinere aferentă subsistemului infrastructură. |
| --- | --- |

—

partea subsistemului operaţional de întreţinere aferentă subsistemului infrastructură.

| — | instalaţiile fixe ale subsistemului operaţional de întreţinere a materialului rulant aferente întreţinerii (de exemplu, instalaţii de spălat, echipamentele de alimentare cu nisip şi apă; echipamente de alimentare cu combustibil şi conductă pentru instalaţiile fixe de evacuare a toaletelor) |
| --- | --- |

—

instalaţiile fixe ale subsistemului operaţional de întreţinere a materialului rulant aferente întreţinerii (de exemplu, instalaţii de spălat, echipamentele de alimentare cu nisip şi apă; echipamente de alimentare cu combustibil şi conductă pentru instalaţiile fixe de evacuare a toaletelor)

Subsistemul structural al sistemului feroviar transeuropean de mare viteză include linii, aparate de cale pentru linii de mare viteză în domeniul stabilit în capitolul 1. Aceste linii sunt cele definite în registrul infrastructurii al secţiunii de cale avute în vedere.

Subsistemul structural infrastructură include, de asemenea:

| — | structura care susţine sau protejează linia |
| --- | --- |

—

structura care susţine sau protejează linia

| — | structuri laterale şi lucrări de construcţii civile care ar putea afecta interoperabilitatea căii ferate |
| --- | --- |

—

structuri laterale şi lucrări de construcţii civile care ar putea afecta interoperabilitatea căii ferate

| — | peroanele şi alte infrastructuri ale staţiilor care ar putea afecta interoperabilitatea căii ferate |
| --- | --- |

—

peroanele şi alte infrastructuri ale staţiilor care ar putea afecta interoperabilitatea căii ferate

| — | măsuri necesare în cadrul subsistemului pentru protecţia mediului |
| --- | --- |

—

măsuri necesare în cadrul subsistemului pentru protecţia mediului

| — | măsuri pentru garantarea siguranţei pasagerilor în cazul apariţiei unor defecţiuni |
| --- | --- |

—

măsuri pentru garantarea siguranţei pasagerilor în cazul apariţiei unor defecţiuni

2.2   Funcţii şi aspecte ale domeniului în cadrul prezentei STI

În cele ce urmează sunt descrise aspectele domeniului infrastructură referitoare la interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, pe baza funcţiilor pe care acesta este prevăzut să le asigure, împreună cu principiile adoptate în privinţa acestora.

4.5.1   2.2.1 Pentru controlul trenului

Linia curentă

Linia curentă reprezintă sistemul fizic de ghidare pentru vehicule, iar caracteristicile acesteia permit circulaţia trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, în condiţiile de siguranţă dorite şi în performanţele specificate.

Ecartamentul dintre două şine, precum şi relaţia dintre roţi şi şine care vin în contact unele cu altele, este definit pentru a asigura compatibilitatea infrastructurii cu subsistemul materialului rulant.

Aparatele de cale

Aparatele de cale, care permit schimbările de rută, trebuie să respecte specificaţiile relevante stipulate pentru linia curentă şi dimensiunile de proiectare funcţională pentru a permite compatibilitatea tehnică cu trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Linii de garare

Liniile de garare nu trebuie în mod obligatoriu să respecte toate caracteristicile liniei curente; cu toate acestea, liniile de garare trebuie să respecte anumite cerinţe specifice, astfel cum sunt stabilite în capitolul 4, pentru a permite compatibilitatea tehnică cu trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

4.5.2   2.2.2 Pentru susţinerea trenului

Linia curentă şi aparatele de cale

Forţele exercitate de vehicule pe şină, care determină atât condiţiile referitoare la siguranţa împotriva deraierii vehiculelor, cât şi caracteristicile capacităţii şinei de a le susţine, provin numai din contactul dintre roţi şi şine şi de la orice echipament de frânare asociat atunci când acesta acţionează în mod direct asupra şinei.

Aceste forţe includ forţe verticale, forţe laterale şi forţe longitudinale.

Pentru fiecare dintre aceste trei tipuri de forţe, unul sau mai multe criterii caracteristice ale interacţiunii mecanice dintre vehicul şi şină sunt definite ca limite ce nu trebuie depăşite de către vehicul şi, invers, ca sarcini minime pe care linia trebuie să le poată susţine. În conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, aceste criterii nu constituie un obstacol în calea alegerii unor valori limită mai mari, corespunzătoare pentru rularea altor trenuri. Aceste criterii de siguranţă caracteristice ale interacţiunii vehicul-şină sunt interfeţele cu subsistemul materialului rulant.

Structurile care susţin calea ferată

Pe lângă efectele menţionate mai sus asupra liniei curente şi a aparatelor de cale, traficul de mare viteză are un efect esenţial asupra comportamentului dinamic al podurilor de cale ferată în funcţie de frecvenţa repetiţiei sarcinilor pe osie ale vehiculelor, iar acestea constituie o interfaţă cu subsistemul materialului rulant.

4.5.3   2.2.3 Pentru a permite circulaţia liberă şi sigură a unui tren cu un volum dat

Gabaritul de liberă trecere şi distanţa dintre axele şinelor

Gabaritul de liberă trecere şi distanţa dintre axele şinelor definesc, în principal, distanţa dintre gabaritele vehiculelor, pantograf şi structurile care fac parte din instalaţiile fixe şi echipamentele căii ferate, precum şi distanţa dintre înseşi gabaritele de liberă trecere ale vehiculelor atunci când trec trenurile. Pe lângă cerinţele necesare pentru a preveni depăşirea gabaritului de către vehicule, aceste interfeţe permit, de asemenea, derivarea forţelor aerodinamice laterale care afectează vehiculele şi, în mod reciproc, instalaţiile fixe.

Lucrările de construcţii civile şi structurile care fac parte din instalaţiile fixe şi echipamentele căii ferate

Lucrările de construcţii civile şi structurile care fac parte din instalaţiile fixe şi echipamentele căii ferate trebuie să respecte cerinţele referitoare la gabarit.

Forţele aerodinamice care acţionează asupra unor instalaţii ale căii ferate şi asupra variaţiilor de presiune din tuneluri depind de caracteristicile aerodinamice ale trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză şi, astfel, constituie interfeţe cu subsistemul materialului rulant.

Variaţiile de presiune pe care pasagerii ar putea să le suporte atunci când vehiculele circulă prin tuneluri sunt, în principal, o funcţie a vitezei de rulare, a suprafeţei secţiunii transversale, a lungimii şi formei aerodinamice a trenului automotor şi a lungimii şi suprafeţei secţiunii transversale a tunelului. Acestea sunt limitate la o valoare acceptabilă din punct de vedere al sănătăţii pasagerilor şi, astfel, constituie o interfaţă cu subsistemul materialului rulant.

4.5.4   2.2.4 Pentru a permite îmbarcarea pasagerilor şi coborârea din trenurile oprite în gări.

Peroanele

Subsistemul infrastructurii include mijloacele care permit pasagerilor să se îmbarce în trenuri: peroane şi instalaţiile acestora. Interoperabilitatea subsistemului se referă în primul rând la înălţimea şi lungimea peroanelor, efectele de presiune atunci când trenurile circulă prin staţiile subterane. Aceste elemente necesită o interfaţă cu subsistemul materialului rulant.

Persoanele cu mobilitate redusă

Pentru a spori accesibilitatea transportului pe calea ferată pentru persoanele cu mobilitate redusă, măsurile vor facilita accesibilitatea zonelor publice ale infrastructurii şi, în special, pentru interfaţa peron-tren şi cele necesare pentru evacuare în cazul unor situaţii periculoase.

4.5.5   2.2.5 Pentru a asigura siguranţa

Securitatea pe calea ferată, protecţia împotriva pătrunderii vehiculelor şi protecţia împotriva vânturilor transversale presupun o interfaţă cu subsistemele material rulant, de control, comandă şi semnalizare şi de exploatare.

Sfera de aplicare se referă şi la măsurile necesare pentru asigurarea supravegherii şi întreţinerii echipamentelor, respectând cerinţele esenţiale.

În caz de accidente, infrastructura trebuie să asigure măsuri de siguranţă pentru zona gărilor şi calea ferată accesibilă persoanelor în cazul unor posibile accidente.

4.5.6   2.2.6 Pentru respectarea mediului înconjurător

Sfera de aplicare se referă la măsurile necesare în cadrul infrastructurii pentru protecţia mediului înconjurător.

4.5.7   2.2.7 Pentru întreţinerea trenului

Sfera de aplicare se referă la instalaţiile fixe pentru asigurarea întreţinerii materialului rulant (de exemplu, instalaţii de spălat, echipamentele de alimentare cu nisip şi apă; echipamente de alimentare cu combustibil şi conductă pentru instalaţiile fixe de evacuare a toaletelor).

3.   CERINŢELE ESENŢIALE

3.1   General

În sfera prezentei STI, conformitatea cu specificaţiile descrise:

| — | în capitolul 4 pentru subsisteme |
| --- | --- |

—

în capitolul 4 pentru subsisteme

| — | şi în capitolul 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

şi în capitolul 5 pentru elementele constitutive de interoperabilitate,

astfel cum o demonstrează un rezultat pozitiv al evaluării:

| — | conformităţii şi/sau adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

conformităţii şi/sau adecvării pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate,

| — | şi a verificării subsistemelor, astfel cum este descris în capitolul 6, |
| --- | --- |

—

şi a verificării subsistemelor, astfel cum este descris în capitolul 6,

asigură îndeplinirea cerinţelor esenţiale relevante enumerate în secţiunile 3.2 şi 3.3 ale prezentei STI.

Cu toate acestea, în cazul în care o parte din cerinţele esenţiale sunt reglementate prin norme naţionale datorită:

| — | punctelor deschise şi rezervate declarate în STI, |
| --- | --- |

—

punctelor deschise şi rezervate declarate în STI,

| — | derogării pe baza articolului 7 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, |
| --- | --- |

—

derogării pe baza articolului 7 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE,

| — | situaţiilor specifice descrise în secţiunea 7.3 a prezentei STI, |
| --- | --- |

—

situaţiilor specifice descrise în secţiunea 7.3 a prezentei STI,

evaluarea de conformitate corespunzătoare se realizează în conformitate cu procedurile care sunt în răspunderea statului membru interesat.

În conformitate cu articolul 4 alineatul 1 din Directiva 96/48/CE, astfel cum este modificată prin Directiva 2004/50/CE, sistemul feroviar transeuropean de mare viteză, subsistemele acestuia şi elementele sale constitutive de interoperabilitate trebuie să îndeplinească cerinţele esenţiale stabilite în termeni generali în anexa III la directivă.

3.2.   Cerinţele esenţiale pentru domeniul infrastructură

Cerinţele esenţiale, stabilite în anexa III la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, pot fi de natură generală şi aplicabile întregii reţele transeuropene de mare viteză sau pot avea trăsături speciale specifice fiecărui subsistem şi elementelor constitutive ale acestora.

Cerinţele esenţiale, astfel cum sunt definite în anexa III la directivă, sunt reproduse în următoarele puncte 3.2.1 şi 3.2.2:

4.5.8   3.2.1 Cerinţele generale

Cerinţele generale sunt prevăzute în anexa III la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. Cerinţele generale relevante pentru prezenta STI sunt reproduse mai jos:

„1.1.   Siguranţă

| 1.1.1. | Proiectarea, construcţia sau asamblarea, întreţinerea şi supravegherea componentelor critice pentru siguranţă şi în special a elementelor implicate în circulaţia trenurilor trebuie să garanteze siguranţa la un nivel care să corespundă obiectivelor fixate pentru reţea, inclusiv pentru situaţii limită speciale. |
| --- | --- |

1.1.1.

Proiectarea, construcţia sau asamblarea, întreţinerea şi supravegherea componentelor critice pentru siguranţă şi în special a elementelor implicate în circulaţia trenurilor trebuie să garanteze siguranţa la un nivel care să corespundă obiectivelor fixate pentru reţea, inclusiv pentru situaţii limită speciale.

| 1.1.2. | Parametrii implicaţi în contactul roată/şină trebuie să respecte cerinţele de stabilitate necesare pentru a garanta circulaţia în deplină siguranţă la viteza maximă admisă. |
| --- | --- |

1.1.2.

Parametrii implicaţi în contactul roată/şină trebuie să respecte cerinţele de stabilitate necesare pentru a garanta circulaţia în deplină siguranţă la viteza maximă admisă.

| 1.1.3. | Componentele folosite trebuie să reziste la solicitările normale sau excepţionale specificate pe timpul duratei lor de serviciu. Consecinţele în materie de siguranţă ca urmare a unor defecţiuni accidentale trebuie limitate prin mijloace adecvate. |
| --- | --- |

1.1.3.

Componentele folosite trebuie să reziste la solicitările normale sau excepţionale specificate pe timpul duratei lor de serviciu. Consecinţele în materie de siguranţă ca urmare a unor defecţiuni accidentale trebuie limitate prin mijloace adecvate.

| 1.1.4. | Proiectarea instalaţiilor fixe şi a materialului rulant, precum şi alegerea materialelor utilizate trebuie să urmărească limitarea producerii, propagării şi efectelor focului şi fumului în caz de incendiu. |
| --- | --- |

1.1.4.

Proiectarea instalaţiilor fixe şi a materialului rulant, precum şi alegerea materialelor utilizate trebuie să urmărească limitarea producerii, propagării şi efectelor focului şi fumului în caz de incendiu.

| 1.1.5. | Orice dispozitive destinate a fi manevrate de utilizatori trebuie proiectate astfel încât să nu le fie afectată siguranţa în caz de utilizare previzibilă neconformă cu instrucţiunile afişate. |
| --- | --- |

1.1.5.

Orice dispozitive destinate a fi manevrate de utilizatori trebuie proiectate astfel încât să nu le fie afectată siguranţa în caz de utilizare previzibilă neconformă cu instrucţiunile afişate.

1.2.   Fiabilitate şi disponibilitate

Supravegherea şi întreţinerea componentelor fixe sau mobile care sunt implicate în circulaţia trenurilor trebuie organizate, realizate şi cuantificate astfel încât să le fie menţinută funcţionarea în condiţiile prevăzute.

1.3.   Sănătatea

| 1.3.1. | Materialele susceptibile, datorită modului de utilizare, să pună în pericol sănătatea persoanelor care au acces la ele nu trebuie utilizate în trenuri şi infrastructuri feroviare. |
| --- | --- |

1.3.1.

Materialele susceptibile, datorită modului de utilizare, să pună în pericol sănătatea persoanelor care au acces la ele nu trebuie utilizate în trenuri şi infrastructuri feroviare.

| 1.3.2. | Aceste materiale trebuie alese, instalate şi folosite astfel încât să limiteze emisiile de fum sau gaze nocive sau periculoase, în special în caz de incendiu. |
| --- | --- |

1.3.2.

Aceste materiale trebuie alese, instalate şi folosite astfel încât să limiteze emisiile de fum sau gaze nocive sau periculoase, în special în caz de incendiu.

1.4.   Protecţia mediului

| 1.4.1. | Repercusiunile asupra mediului datorate realizării şi exploatării sistemului feroviar transeuropean de mare viteză trebuie evaluate şi luate în calcul în stadiul de proiectare a sistemului în conformitate cu dispoziţiile comunitare în vigoare. |
| --- | --- |

1.4.1.

Repercusiunile asupra mediului datorate realizării şi exploatării sistemului feroviar transeuropean de mare viteză trebuie evaluate şi luate în calcul în stadiul de proiectare a sistemului în conformitate cu dispoziţiile comunitare în vigoare.

| 1.4.2. | Materialele folosite în trenuri şi infrastructuri trebuie să împiedice emisiile de fum sau gaze nocive şi periculoase pentru mediu, în special în caz de incendiu. |
| --- | --- |

1.4.2.

Materialele folosite în trenuri şi infrastructuri trebuie să împiedice emisiile de fum sau gaze nocive şi periculoase pentru mediu, în special în caz de incendiu.

| 1.4.3. | Materialul rulant şi sistemele de alimentare cu energie trebuie proiectate şi produse astfel încât să fie compatibile din punct de vedere electromagnetic cu instalaţiile, echipamentele şi reţelele publice sau private cu care ar putea să interfereze. |
| --- | --- |

1.4.3.

Materialul rulant şi sistemele de alimentare cu energie trebuie proiectate şi produse astfel încât să fie compatibile din punct de vedere electromagnetic cu instalaţiile, echipamentele şi reţelele publice sau private cu care ar putea să interfereze.

1.5.   Compatibilitate tehnică

Caracteristicile tehnice ale infrastructurilor şi instalaţiilor fixe trebuie să fie compatibile între ele precum şi cu cele ale trenurilor care urmează să fie utilizate în sistemul feroviar transeuropean de mare viteză.

Dacă respectarea acestor caracteristici se dovedeşte dificilă pe anumite secţiuni de reţea, se pot aplica soluţii temporare, care să asigure compatibilitatea în viitor.”

4.5.9   3.2.2 Cerinţele specifice domeniului infrastructură

Cerinţele esenţiale sunt prevăzute în anexa III la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE,. Cerinţele esenţiale specifice domeniilor infrastructurii, întreţinerii, mediului şi exploatării, relevante pentru prezenta STI sunt redate mai jos:

„2.1   Infrastructuri

| 2.1.1. | Siguranţă
  Trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru a împiedica accesul sau intruziunile nedorite la instalaţiile de pe liniile pe care se circulă cu mare viteză.
  Trebuie întreprinse măsuri pentru limitarea riscurilor la care sunt expuse persoanele, în special în staţiile prin care trenurile trec cu viteză mare.
  Infrastructurile la care publicul are acces trebuie proiectate şi realizate astfel încât să limiteze riscurile pentru sănătatea persoanelor (stabilitate, incendii, acces, evacuare, peroane, etc.).
  Trebuie prevăzute dispoziţii adecvate care să ţină seama de condiţiile speciale de siguranţă în tunelurile de mare lungime. |
| --- | --- |

2.1.1.

Siguranţă

Trebuie luate măsuri corespunzătoare pentru a împiedica accesul sau intruziunile nedorite la instalaţiile de pe liniile pe care se circulă cu mare viteză.

Trebuie întreprinse măsuri pentru limitarea riscurilor la care sunt expuse persoanele, în special în staţiile prin care trenurile trec cu viteză mare.

Infrastructurile la care publicul are acces trebuie proiectate şi realizate astfel încât să limiteze riscurile pentru sănătatea persoanelor (stabilitate, incendii, acces, evacuare, peroane, etc.).

Trebuie prevăzute dispoziţii adecvate care să ţină seama de condiţiile speciale de siguranţă în tunelurile de mare lungime.

2.5   Întreţinere

| 2.5.1. | Sănătate
  Instalaţiile tehnice şi procedurile utilizate în centrele de întreţinere nu trebuie să constituie un pericol la adresa sănătăţii persoanelor. |
| --- | --- |

2.5.1.

Sănătate

Instalaţiile tehnice şi procedurile utilizate în centrele de întreţinere nu trebuie să constituie un pericol la adresa sănătăţii persoanelor.

| 2.5.2. | Protecţia mediului
  Instalaţiile tehnice şi procedurile utilizate în centrele de întreţinere nu trebuie să depăşească nivelurile de poluare admise pentru mediul înconjurător. |
| --- | --- |

2.5.2.

Protecţia mediului

Instalaţiile tehnice şi procedurile utilizate în centrele de întreţinere nu trebuie să depăşească nivelurile de poluare admise pentru mediul înconjurător.

| 2.5.3. | Compatibilitate tehnică
  Instalaţiile de întreţinere din trenurile de mare viteză trebuie să permită efectuarea operaţiunilor de asigurare a securităţii, igienei şi confortului pe toate trenurile pentru care au fost proiectate. |
| --- | --- |

2.5.3.

Compatibilitate tehnică

Instalaţiile de întreţinere din trenurile de mare viteză trebuie să permită efectuarea operaţiunilor de asigurare a securităţii, igienei şi confortului pe toate trenurile pentru care au fost proiectate.

2.6.   Mediu

| 2.6.1. | Sănătate
  Exploatarea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză trebuie să respecte reglementările privind nivelurile de poluare sonoră. |
| --- | --- |

2.6.1.

Sănătate

Exploatarea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză trebuie să respecte reglementările privind nivelurile de poluare sonoră.

| 2.6.2. | Protecţia mediului
  Exploatarea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză nu trebuie să producă un nivel de vibraţii în sol inacceptabil pentru activităţile şi pentru mediul adiacent infrastructurii şi în stare normală de întreţinere. |
| --- | --- |

2.6.2.

Protecţia mediului

Exploatarea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză nu trebuie să producă un nivel de vibraţii în sol inacceptabil pentru activităţile şi pentru mediul adiacent infrastructurii şi în stare normală de întreţinere.

2.7.   Exploatare

| 2.7.1. | Siguranţă
  Realizarea coerenţei normelor de exploatare a reţelelor şi calificarea mecanicilor de locomotivă şi a personalului de bord trebuie să asigure o exploatare internaţională sigură.
  Operaţiunile şi periodicitatea întreţinerii, formarea şi calificarea personalului de întreţinere şi sistemul de asigurare a calităţii introdus în centrele de întreţinere ale operatorilor interesaţi trebuie să asigure un grad ridicat de siguranţă. |
| --- | --- |

2.7.1.

Siguranţă

Realizarea coerenţei normelor de exploatare a reţelelor şi calificarea mecanicilor de locomotivă şi a personalului de bord trebuie să asigure o exploatare internaţională sigură.

Operaţiunile şi periodicitatea întreţinerii, formarea şi calificarea personalului de întreţinere şi sistemul de asigurare a calităţii introdus în centrele de întreţinere ale operatorilor interesaţi trebuie să asigure un grad ridicat de siguranţă.

| 2.7.2. | Fiabilitate şi disponibilitate
  Operaţiunile şi periodicitatea întreţinerii, formarea şi calificarea personalului de întreţinere şi sistemul de asigurare a calităţii introdus de operatorii interesaţi în centrele de întreţinere trebuie să asigure un grad ridicat de fiabilitate şi disponibilitate a sistemului.” |
| --- | --- |

2.7.2.

Fiabilitate şi disponibilitate

Operaţiunile şi periodicitatea întreţinerii, formarea şi calificarea personalului de întreţinere şi sistemul de asigurare a calităţii introdus de operatorii interesaţi în centrele de întreţinere trebuie să asigure un grad ridicat de fiabilitate şi disponibilitate a sistemului.”

3.3   Satisfacerea cerinţelor esenţiale de către specificaţiile domeniului infrastructură.

3.3.1   Siguranţă

Pentru a satisface cerinţele generale, la gradul de siguranţă corespunzător obiectivelor stabilite pentru reţea, infrastructura trebuie:

| — | să permită circulaţia trenurilor fără riscul deraierii sau al coliziunilor între acestea sau cu alte vehicule sau obstacole fixe, precum şi evitarea riscurilor nepermise asociate cu proximitatea de sistemul de alimentare cu electricitate, |
| --- | --- |

—

să permită circulaţia trenurilor fără riscul deraierii sau al coliziunilor între acestea sau cu alte vehicule sau obstacole fixe, precum şi evitarea riscurilor nepermise asociate cu proximitatea de sistemul de alimentare cu electricitate,

| — | să suporte fără avarii sarcinile verticale, laterale şi longitudinale, fie ele statice sau dinamice, exercitate de trenuri, în mediul specificat al căii ferate şi în timp ce se ating performanţele necesare, |
| --- | --- |

—

să suporte fără avarii sarcinile verticale, laterale şi longitudinale, fie ele statice sau dinamice, exercitate de trenuri, în mediul specificat al căii ferate şi în timp ce se ating performanţele necesare,

| — | să permită supravegherea şi întreţinerea instalaţiilor necesare pentru păstrarea elementelor esenţiale în siguranţă, |
| --- | --- |

—

să permită supravegherea şi întreţinerea instalaţiilor necesare pentru păstrarea elementelor esenţiale în siguranţă,

| — | să nu conţină materiale care pot genera emisii de fum nocive în caz de incendiu; această cerinţă se referă numai la acele elemente de infrastructură situate în spaţii închise (tuneluri, intrări acoperite şi staţii subterane). |
| --- | --- |

—

să nu conţină materiale care pot genera emisii de fum nocive în caz de incendiu; această cerinţă se referă numai la acele elemente de infrastructură situate în spaţii închise (tuneluri, intrări acoperite şi staţii subterane).

| — | să împiedice accesul persoanelor neautorizate la instalaţii, altele decât zonele de peron accesibile pasagerilor, |
| --- | --- |

—

să împiedice accesul persoanelor neautorizate la instalaţii, altele decât zonele de peron accesibile pasagerilor,

| — | să permită controlul riscului de intruziune a persoanelor sau vehiculelor nedorite în zona căii ferate, |
| --- | --- |

—

să permită controlul riscului de intruziune a persoanelor sau vehiculelor nedorite în zona căii ferate,

| — | să asigure că zonele accesibile pasagerilor în cursul exploatării normale a liniei sunt situate la distanţă de liniile pe care trenurile circulă cu mare viteză sau sunt separate în mod adecvat de acele linii, pentru a reduce la minim riscul pentru pasageri, precum şi că acestea sunt dotate cu căile de acces necesare pentru evacuarea pasagerilor, în special în staţiile subterane, |
| --- | --- |

—

să asigure că zonele accesibile pasagerilor în cursul exploatării normale a liniei sunt situate la distanţă de liniile pe care trenurile circulă cu mare viteză sau sunt separate în mod adecvat de acele linii, pentru a reduce la minim riscul pentru pasageri, precum şi că acestea sunt dotate cu căile de acces necesare pentru evacuarea pasagerilor, în special în staţiile subterane,

| — | să asigure pasagerilor invalizi mijloace adecvate de acces şi evacuare în/din zonele publice accesibile acestora, prin măsuri corespunzătoare, |
| --- | --- |

—

să asigure pasagerilor invalizi mijloace adecvate de acces şi evacuare în/din zonele publice accesibile acestora, prin măsuri corespunzătoare,

| — | să asigure posibilitatea de ţinere a pasagerilor la distanţă de zonele periculoase în cazul în care un tren de mare viteză se opreşte abătându-se de la curs în afara zonelor staţiei, |
| --- | --- |

—

să asigure posibilitatea de ţinere a pasagerilor la distanţă de zonele periculoase în cazul în care un tren de mare viteză se opreşte abătându-se de la curs în afara zonelor staţiei,

| — | să asigure luarea unor măsuri speciale în tunelurile de mare lungime, care să prevină incendiile, să limiteze la minim urmările şi să faciliteze evacuarea pasagerilor în caz de incendiu |
| --- | --- |

—

să asigure luarea unor măsuri speciale în tunelurile de mare lungime, care să prevină incendiile, să limiteze la minim urmările şi să faciliteze evacuarea pasagerilor în caz de incendiu

| — | să asigure că echipamentele oferă o calitate adecvată a nisipului. |
| --- | --- |

—

să asigure că echipamentele oferă o calitate adecvată a nisipului.

Se iau în considerare posibilele consecinţe ale defectării elementelor de siguranţă menţionate mai jos.

3.3.2   Fiabilitate şi disponibilitate

Pentru a satisface această cerinţă, interfeţele esenţiale din punct de vedere al siguranţei, ale căror caracteristici se pot schimba în cursul exploatării sistemului, se află în centrul planurilor de supraveghere şi întreţinere care definesc condiţiile pentru supravegherea şi corectarea elementelor respective.

3.3.3   Sănătate

Aceste cerinţe generale se referă la protecţia împotriva incendiilor a diferitelor elemente din domeniul infrastructurii. Dată fiind densitatea mică a capacităţii calorifice a produselor care alcătuiesc infrastructura (linia şi lucrările de construcţii civile), această cerinţă se referă numai la cazul structurilor subterane care primesc pasageri în serviciu normal. Astfel, nu există nicio cerinţă în ceea ce priveşte produsele care alcătuiesc interfeţele căii ferate şi ale lucrărilor de construcţii civile, altele decât aceste structuri speciale.

În ceea le ce priveşte pe acestea din urmă, trebuie să se aplice directivele comunitare privind sănătatea, aplicabile în mod general structurilor, indiferent dacă structurile au legătură cu interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză.

Pe lângă respectarea acestor cerinţe generale, trebuie limitate variaţiile de presiune la care pasagerii şi personalul feroviar pot fi expuşi atunci când trenurile circulă în tuneluri, intrări acoperite şi staţii subterane, precum şi vitezele aerului la care pasagerii din staţiile subterane pot fi expuşi; în zonele peroanelor şi ale staţiilor subterane accesibile pasagerilor, trebuie să se prevină riscurile de electrocutare.

| — | Prin urmare, măsurile trebuie luate fie printr-o alegere corectă a secţiunii aerului a structurilor respective, fie prin intermediul dispozitivelor auxiliare, pentru a satisface criteriul sănătăţii, pe baza variaţiei maxime de presiune din în tunel la trecerea unui tren, |
| --- | --- |

—

Prin urmare, măsurile trebuie luate fie printr-o alegere corectă a secţiunii aerului a structurilor respective, fie prin intermediul dispozitivelor auxiliare, pentru a satisface criteriul sănătăţii, pe baza variaţiei maxime de presiune din în tunel la trecerea unui tren,

| — | Se vor lua măsuri, în staţiile subterane, fie prin caracteristici de construcţie care reduc variaţiile de presiune din tunelurile limitrofe, fie prin dispozitivele auxiliare, pentru a limita vitezele de circulaţie a aerului la o valoare acceptabilă pentru om, |
| --- | --- |

—

Se vor lua măsuri, în staţiile subterane, fie prin caracteristici de construcţie care reduc variaţiile de presiune din tunelurile limitrofe, fie prin dispozitivele auxiliare, pentru a limita vitezele de circulaţie a aerului la o valoare acceptabilă pentru om,

Se vor lua măsuri în spaţiile accesibile pasagerilor pentru a preveni riscul nepermis de electrocutare.

Pentru instalaţiile fixe ale subsistemului întreţinere, îndeplinirea acestor cerinţe esenţiale poate fi considerată ca fiind realizată atunci când se demonstrează conformitatea acestor instalaţii cu reglementările naţionale.

3.3.4   Protecţia mediului

Impactul asupra mediului înconjurător al proiectelor privind proiectarea unei linii special construite pentru mare viteză sau proiectarea cu ocazia modernizării liniei pentru mare viteză trebuie să ţină cont de caracteristicile trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Pentru instalaţiile fixe ale subsistemului întreţinere, îndeplinirea acestor cerinţe esenţiale poate fi considerată ca fiind realizată atunci când se demonstrează conformitatea acestor instalaţii cu reglementările naţionale.

3.3.5   Compatibilitatea tehnică

Pentru a satisface această cerinţă, trebuie să fie îndeplinite următoarele condiţii:

| — | Gabaritele de liberă trecere, distanţa dintre axele şinelor, aliniamentul căii ferate, ecartamentul liniilor, declivităţile maxime în urcare şi în coborâre, precum şi lungimea şi înălţimea peroanelor liniilor reţelei europene interoperabile se stabilesc astfel încât să asigure compatibilitatea reciprocă a liniilor şi compatibilitatea cu vehiculele interoperabile, |
| --- | --- |

—

Gabaritele de liberă trecere, distanţa dintre axele şinelor, aliniamentul căii ferate, ecartamentul liniilor, declivităţile maxime în urcare şi în coborâre, precum şi lungimea şi înălţimea peroanelor liniilor reţelei europene interoperabile se stabilesc astfel încât să asigure compatibilitatea reciprocă a liniilor şi compatibilitatea cu vehiculele interoperabile,

| — | echipamentul care poate fi necesar în viitor pentru a permite trenurilor, altele decât trenurilor de mare viteză, să circule pe liniile sistemului feroviar transeuropean de mare viteză nu trebuie să împiedice circulaţia trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, |
| --- | --- |

—

echipamentul care poate fi necesar în viitor pentru a permite trenurilor, altele decât trenurilor de mare viteză, să circule pe liniile sistemului feroviar transeuropean de mare viteză nu trebuie să împiedice circulaţia trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză,

| — | caracteristicile electrice ale infrastructurii trebuie să fie compatibile cu sistemele de electrificare şi de control, comandă şi semnalizare utilizate. |
| --- | --- |

—

caracteristicile electrice ale infrastructurii trebuie să fie compatibile cu sistemele de electrificare şi de control, comandă şi semnalizare utilizate.

Caracteristicile instalaţiilor fixe pentru întreţinerea trenurilor trebuie să fie compatibile cu STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

3.4   Elementele domeniului Infrastructură corespunzătoare cerinţelor esenţiale

Următorul tabel indică prin „X” cerinţele esenţiale care sunt îndeplinite de specificaţiile prevăzute în capitolele 4 şi 5.

| Element al domeniului Infrastructură | Ref. § | Securitate
  (1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1) | Fiabilitate Disponibilitate
  (1.2, 2.7.2) (1) | Sănătate
  (1.3, 2.5.1) (1) | Protecţia mediului
  (1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1) | Compatibilitate tehnică
  (1.5, 2.5.3) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Ecartamentul nominal al liniei | 4.2.2 | | | | | X |
| Gabaritul minim al infrastructurii | 4.2.3 | X | | | | X |
| Distanţa dintre axele şinelor | 4.2.4 | | | | | X |
| Declivităţile maxime în urcare şi în coborâre | 4.2.5 | | | | | X |
| Raza de curbură minimă | 4.2.6 | X | | | | X |
| Supraînălţarea liniei | 4.2.7 | X | X | | | |
| Insuficienţa de supraînălţare | 4.2.8 | X | | | | X |
| Conicitatea echivalentă | 4.2.9 | X | | | | X |
| Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate | 4.2.10 | X | X | | | |
| Înclinaţia liniei | 4.2.11 | X | | | | X |
| Profilul capului de şină | 5.3.1 | X | | | | X |
| Aparatele de cale | 4.2.12 – 5.3.4 | X | X | | | X |
| Rezistenţa liniei | 4.2.13 — | X | | | | |
| Sarcinile traficului asupra structurilor | 4.2.14 | X | | | | |
| Rigiditatea globală a liniei | 4.2.15 – 5.3.2 | | | | | X |
| Variaţia maximă de presiune în tuneluri | 4.2.16 | | | X | | |
| Efectele vânturilor transversale | 4.2.17 | X | | | | |
| Caracteristicile electrice | 4.2.18 | X | | | | X |
| Zgomotul şi vibraţiile | 4.2.19 | | | X | X | |
| Peroanele | 4.2.20 | X | X | X | | X |
| Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare | 4.2.21 | X | | X | | |
| Accesul sau intruziunea la instalaţiile de linie | 4.2.22 | X | | | | |
| Spaţiu lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor | 4.2.23 | X | | X | | |
| Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă | 4.2.25 | | | | | X |
| Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor | 4.2.26 | X | X | X | X | X |
| Proiectarea balastului | 4.2.27 | X | X | X | | X |
| Darea în exploatare – Executarea lucrărilor | 4.4.1 | | X | | | |
| Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice | 4.4.3 | X | | | | |
| Reguli de întreţinere | 4.5 | | X | X | X | |
| Competenţele profesionale | 4.6 | X | X | | | X |
| Condiţiile de sănătate şi siguranţă | 4.7 | X | X | X | | |

Element al domeniului Infrastructură

Ref. §

Securitate

(1.1, 2.1.1, 2.7.1) (1)

1

Fiabilitate Disponibilitate

(1.2, 2.7.2) (1)

1

Sănătate

(1.3, 2.5.1) (1)

1

Protecţia mediului

(1.4, .5.2, 2.6.1, 2.6.2) (1)

1

Compatibilitate tehnică

(1.5, 2.5.3) (1)

1

Ecartamentul nominal al liniei

4.2.2

X

Gabaritul minim al infrastructurii

4.2.3

X

X

Distanţa dintre axele şinelor

4.2.4

X

Declivităţile maxime în urcare şi în coborâre

4.2.5

X

Raza de curbură minimă

4.2.6

X

X

Supraînălţarea liniei

4.2.7

X

X

Insuficienţa de supraînălţare

4.2.8

X

X

Conicitatea echivalentă

4.2.9

X

X

Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate

4.2.10

X

X

Înclinaţia liniei

4.2.11

X

X

Profilul capului de şină

5.3.1

X

X

Aparatele de cale

4.2.12 – 5.3.4

X

X

X

Rezistenţa liniei

4.2.13 —

X

Sarcinile traficului asupra structurilor

4.2.14

X

Rigiditatea globală a liniei

4.2.15 – 5.3.2

X

Variaţia maximă de presiune în tuneluri

4.2.16

X

Efectele vânturilor transversale

4.2.17

X

Caracteristicile electrice

4.2.18

X

X

Zgomotul şi vibraţiile

4.2.19

X

X

Peroanele

4.2.20

X

X

X

X

Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

4.2.21

X

X

Accesul sau intruziunea la instalaţiile de linie

4.2.22

X

Spaţiu lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor

4.2.23

X

X

Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă

4.2.25

X

Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor

4.2.26

X

X

X

X

X

Proiectarea balastului

4.2.27

X

X

X

X

Darea în exploatare – Executarea lucrărilor

4.4.1

X

Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice

4.4.3

X

Reguli de întreţinere

4.5

X

X

X

Competenţele profesionale

4.6

X

X

X

Condiţiile de sănătate şi siguranţă

4.7

X

X

X

4.   DESCRIEREA DOMENIULUI INFRASTRUCTURĂ

4.1   Introducere

Sistemul feroviar transeuropean de mare viteză, la care se aplică Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, şi din care fac parte subsistemele infrastructură şi întreţinere este un sistem integrat a cărui coerenţă trebuie să fie verificată, cu obiectivul de a asigura interoperabilitatea sistemului în ceea ce priveşte cerinţele esenţiale.

Articolul 5 alineatul (4) din directivă specifică faptul că „STI-urile nu constituie un obstacol în calea deciziilor adoptate de statele membre cu privire la utilizarea de infrastructuri noi sau modernizate pentru circulaţia altor trenuri”.

Prin urmare, la proiectarea unei linii de mare viteză noi sau modernizate, trebuie să se ia în considerare alte trenuri, care pot fi autorizate să circule pe linia respectivă.

Materialul rulant care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză trebuie să poată trece peste linie în conformitate cu valorile limită stabilite în prezenta STI.

Valorile limită stabilite în prezenta STI nu sunt menite să fie impuse ca valori de proiectare obişnuite. Cu toate acestea, valorile de proiectare trebuie să se încadreze în limitele stabilite în această STI.

Specificaţiile funcţionale şi tehnice ale subsistemului şi interfeţele acestuia, descrise în secţiunile 4.2 şi 4.3, nu impun utilizarea unor tehnologii sau soluţii tehnice specifice, exceptând situaţiile în care acest lucru este strict necesar pentru interoperabilitatea reţelei feroviare transeuropene de mare viteză. Însă unele soluţii inovatoare pentru interoperabilitate pot necesita noi specificaţii şi/sau noi metode de evaluare. Pentru a permite inovaţiile tehnologice, aceste specificaţii şi metode de evaluare se elaborează prin procesul descris în secţiunea 6.2.3.

4.2   Specificaţiile funcţionale şi tehnice ale domeniului

4.2.1   Dispoziţii generale

Elementele care caracterizează domeniul Infrastructură sunt

| — | ecartamentul nominal al liniei (4.2.2) |
| --- | --- |

—

ecartamentul nominal al liniei (4.2.2)

| — | gabaritul minim de infrastructură (4.2.3), |
| --- | --- |

—

gabaritul minim de infrastructură (4.2.3),

| — | distanţa dintre axele şinelor (4.2.4), |
| --- | --- |

—

distanţa dintre axele şinelor (4.2.4),

| — | declivităţile maxime în urcare şi în coborâre (4.2.5), |
| --- | --- |

—

declivităţile maxime în urcare şi în coborâre (4.2.5),

| — | raza de curbură minimă (4.2.6), |
| --- | --- |

—

raza de curbură minimă (4.2.6),

| — | supraînălţarea liniei (4.2.7), |
| --- | --- |

—

supraînălţarea liniei (4.2.7),

| — | insuficienţa de supraînălţare (4.2.8), |
| --- | --- |

—

insuficienţa de supraînălţare (4.2.8),

| — | conicitatea echivalentă (4.2.9), |
| --- | --- |

—

conicitatea echivalentă (4.2.9),

| — | calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate (4.2.10), |
| --- | --- |

—

calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate (4.2.10),

| — | înclinaţia liniei (4.2.11), |
| --- | --- |

—

înclinaţia liniei (4.2.11),

| — | profilul capului de şină (5.3.1), |
| --- | --- |

—

profilul capului de şină (5.3.1),

| — | aparatele de cale (4.2.12) |
| --- | --- |

—

aparatele de cale (4.2.12)

| — | rezistenţa şinei (4.2.13) |
| --- | --- |

—

rezistenţa şinei (4.2.13)

| — | sarcinile traficului asupra structurilor (4.2.14), |
| --- | --- |

—

sarcinile traficului asupra structurilor (4.2.14),

| — | rigiditatea globală a liniei (4.2.15), |
| --- | --- |

—

rigiditatea globală a liniei (4.2.15),

| — | variaţia maximă de presiune în tuneluri (4.2.16), |
| --- | --- |

—

variaţia maximă de presiune în tuneluri (4.2.16),

| — | efectele vânturilor de travers (4.2.17), |
| --- | --- |

—

efectele vânturilor de travers (4.2.17),

| — | caracteristicile electrice (4.2.18), |
| --- | --- |

—

caracteristicile electrice (4.2.18),

| — | zgomotul şi vibraţiile (4.2.19). |
| --- | --- |

—

zgomotul şi vibraţiile (4.2.19).

| — | peroanele (4.2.20), |
| --- | --- |

—

peroanele (4.2.20),

| — | siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare (4.2.21) |
| --- | --- |

—

siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare (4.2.21)

| — | accesul sau intruziunea la instalaţiile de pe linii (4.2.22), |
| --- | --- |

—

accesul sau intruziunea la instalaţiile de pe linii (4.2.22),

| — | spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara staţiilor (4.2.23) |
| --- | --- |

—

spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara staţiilor (4.2.23)

| — | indicatoarele de distanţă (4.2.24) |
| --- | --- |

—

indicatoarele de distanţă (4.2.24)

| — | lungimea liniilor de garare şi alte locuri cu viteze foarte reduse (4.2.25) |
| --- | --- |

—

lungimea liniilor de garare şi alte locuri cu viteze foarte reduse (4.2.25)

| — | instalaţiile fixe pentru întreţinere trenuri (4.2.26) |
| --- | --- |

—

instalaţiile fixe pentru întreţinere trenuri (4.2.26)

| — | proiectarea balastului (4.2.27) |
| --- | --- |

—

proiectarea balastului (4.2.27)

| — | regulile de întreţinere (4.5) |
| --- | --- |

—

regulile de întreţinere (4.5)

Cerinţele care trebuie să fie îndeplinite de către elementele ce caracterizează domeniul infrastructură corespund cel puţin nivelurilor de performanţă specificate pentru fiecare dintre următoarele categorii de linii ale sistemului feroviar transeuropean de mare viteză, în funcţie de relevanţa acestora.

| — | Categoria I: liniile special construite pentru mare viteză, echipate pentru viteze în general egale sau mai mari de 250 km/h; |
| --- | --- |

—

Categoria I: liniile special construite pentru mare viteză, echipate pentru viteze în general egale sau mai mari de 250 km/h;

| — | Categoria II: liniile special modernizate pentru mare viteză, echipate pentru viteze de ordinul a 200 km/h; |
| --- | --- |

—

Categoria II: liniile special modernizate pentru mare viteză, echipate pentru viteze de ordinul a 200 km/h;

| — | Categoria III: linii special modernizate pentru mare viteză sau linii special construite pentru mare viteză, care au caracteristici speciale ca urmare a constrângerilor de ordin topografic, de relief, de mediu sau de sistematizare urbană, pe care viteza trebuie adaptată fiecărui caz în parte. |
| --- | --- |

—

Categoria III: linii special modernizate pentru mare viteză sau linii special construite pentru mare viteză, care au caracteristici speciale ca urmare a constrângerilor de ordin topografic, de relief, de mediu sau de sistematizare urbană, pe care viteza trebuie adaptată fiecărui caz în parte.

Toate categoriile de linii permit trecerea trenurilor cu o lungime de 400 de metri şi o greutate maximă de 1 000 tone.

Nivelurile de performanţă se caracterizează prin viteza maximă permisă pe secţiunea de linie în care se permite circulaţia trenurilor de mare viteză care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Aceste niveluri de performanţă sunt descrise în următoarele paragrafe, împreună cu eventualele condiţiile speciale care pot fi permise în fiecare caz în parte pentru parametrii şi interfeţele avute în vedere. Valorile parametrilor specificaţi sunt valabile numai până la o viteză maximă de 350 km/h.

Toate nivelurile de performanţă şi specificaţiile prezentei STI sunt prevăzute pentru liniile construite cu ecartamentul standard european al liniilor, astfel cum este definit la punctul 4.2.2, pentru liniile care respectă prezenta STI.

Nivelurile de performanţă specificate pentru liniile care reprezintă cazuri speciale, inclusiv liniile construite la un alt ecartament al liniilor, sunt descrise la punctul 7.3.

Nivelurile de performanţă sunt descrise pentru subsistem în condiţii normale de exploatare şi pentru condiţii care rezultă din operaţiile de întreţinere. Dacă există consecinţe ale executării unor lucrări complexe de modificare sau întreţinere, care pot necesita excepţii temporare în ceea ce priveşte performanţa subsistemului, acestea sunt discutate la punctul 4.5.

Nivelurile de performanţă ale trenurilor de mare viteză pot fi, de asemenea, sporite prin adoptarea unor sisteme speciale, cum ar fi înclinarea caroseriei vehiculelor. Se permit condiţii speciale pentru circulaţia unor asemenea trenuri, cu condiţia ca acestea să nu antreneze restricţii pentru trenurile de mare viteză care nu sunt echipate cu sistem de înclinare. Aplicarea unor asemenea condiţii va fi specificată în „registrul infrastructurii”.

4.2.2   Ecartamentul nominal al liniei

Liniile de categoria I, II şi III

Ecartamentul nominal al liniei este de 1 435 mm.

4.2.3   Gabaritul minim al infrastructurii

Infrastructura trebuie să fie construită astfel încât să permită trecerea liberă în siguranţă pentru trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Gabaritul minim de infrastructură este definit prin volumul deplasat dat în care nu trebuie să existe sau să se introducă niciun obstacol. Acest volum este stabilit pe baza unui profil cinematic de referinţă şi ia în considerare gabaritul catenarelor şi gabaritul pentru părţile inferioare.

Profilurile cinematice de referinţă sunt specificate în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Până la publicarea standardelor EN armonizate referitoare la gabarite, gestionarul de infrastructură va oferi detalii ale regulilor aferente folosite pentru a stabili gabaritul minim de infrastructură.

Liniile de categoria I

În etapa de proiectare, toate obstacolele (structuri, alimentare cu electricitate şi echipamente de semnalizare) îndeplinesc următoarele cerinţe:

| — | gabaritul minim de infrastructură stabilit pe baza profilului cinematic de referinţă GC şi gabaritul minim al părţilor inferioare de infrastructură, ambele descrise în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză. |
| --- | --- |

—

gabaritul minim de infrastructură stabilit pe baza profilului cinematic de referinţă GC şi gabaritul minim al părţilor inferioare de infrastructură, ambele descrise în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

STI privind energia pentru trenurile de mare viteză stabileşte cerinţele pentru gabaritul pantografului şi spaţiul izolaţiei electrice.

Liniile de categoriile II şi III

La liniile de mare viteză existente, la liniile modernizate pentru mare viteză şi la liniile acestora de legătură, gabaritul minim de infrastructură pentru structuri noi se stabileşte pe baza profilului cinematic de referinţă GC.

În cazul unor lucrări de modificare, gabaritul minim de infrastructură se stabileşte pe baza profilului cinematic de referinţă GC, dacă un studiu economic demonstrează avantajele unei asemenea investiţii. În caz contrar, se permite stabilirea gabaritului de infrastructură pe baza profilului cinematic de referinţă GB dacă acest lucru este permis de condiţiile economice sau dacă se poate păstra un gabarit de liberă trecere mai mic existent. Studiul economic realizat de entitatea contractantă sau de gestionarul de infrastructură ţine cont de cheltuielile şi profiturile estimate a rezulta din gabaritul mărit în raport cu celelalte linii care respectă prezenta STI care sunt în legătură cu linia avută în vedere.

Gestionarul de infrastructură specifică în registrul infrastructurii profilul cinematic de referinţă adoptat pentru fiecare secţiune de linie.

STI privind energia pentru trenurile de mare viteză stabileşte cerinţele pentru gabaritul pantografului şi spaţiul izolaţiei electrice.

4.2.4   Distanţa dintre axele şinelor

Liniile de categoriile I, II şi III

În etapa de proiectare, distanţa minimă dintre axele şinelor principale la liniile special construite sau modernizate pentru mare viteză este definită în tabelul următor:

| Viteza maximă permisă pentru trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză | Distanţa minimă dintre axele şinelor |
| --- | --- |
| V ≤ 230 km/h | Dacă < 4,00 m, stabilită pe baza profilului cinematic de referinţă (§ 4.2.3) |
| 230 km/h < V ≤ 250 km/h | 4,00 m |
| 250 km/h < V ≤ 300 km/h | 4,20 m |
| V > 300 km/h | 4,50 m |

Viteza maximă permisă pentru trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză

Distanţa minimă dintre axele şinelor

V ≤ 230 km/h

Dacă < 4,00 m, stabilită pe baza profilului cinematic de referinţă (§ 4.2.3)

230 km/h < V ≤ 250 km/h

4,00 m

250 km/h < V ≤ 300 km/h

4,20 m

V > 300 km/h

4,50 m

În situaţiile în care vehiculele sunt înclinate unul spre celălalt datorită supraînălţării liniei, se adaugă un spaţiu liber adecvat pe baza regulilor aferente impuse de secţiunea 4.2.3.

Distanţa dintre axele şinelor poate fi mărită, de exemplu pentru exploatarea trenurilor care nu respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză sau necesităţile de confort sau lucrările de întreţinere.

4.2.5   Declivităţile maxime în urcare şi în coborâre

Liniile de categoria I

Declivităţile de până la 35 mm/m sunt permise pentru liniile principale în faza de proiectare, cu condiţia respectării următorului „pachet” de cerinţe:

| — | panta profilului mediu de deplasare pe 10 km este mai mică sau egală cu 25 mm/m |
| --- | --- |

—

panta profilului mediu de deplasare pe 10 km este mai mică sau egală cu 25 mm/m

| — | lungimea maximă de declivitate continuă de 35 mm/m nu depăşeşte 6 000 m. |
| --- | --- |

—

lungimea maximă de declivitate continuă de 35 mm/m nu depăşeşte 6 000 m.

Declivităţile principalelor linii în dreptul peroanelor nu este mai mare de 2,5 mm/m.

Liniile de categoriile II şi III

La aceste linii, declivităţile sunt în general mai mici decât valorile admise pentru liniile de mare viteză care urmează a fi construite. Modernizarea introdusă pentru exploatarea trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză trebuie să respecte valorile anterioare pentru declivităţile liniei, cu excepţia situaţiei în care condiţiile locale speciale necesită valori mai mari; în acest caz, valorile de declivitate admise vor ţine cont de caracteristicile limită ale materialului rulant la tracţiune şi frânare, astfel cum sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză.

La alegerea valorii maxime de declivitate, se ia în considerare, pentru ansamblul liniilor interoperabile, şi performanţa estimată a trenurilor care nu respectă STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză şi care pot fi autorizate să circule pe linie, prin aplicarea articolului 5 alineatul 4 din directivă.

4.2.6   Raza de curbură minimă

La proiectarea liniilor pentru mare viteză, raza de curbură minimă aleasă este astfel încât, pentru supraînălţarea stabilită pentru curba avută în vedere, insuficienţa de supraînălţare să nu depăşească, atunci când se circulă la viteza maximă pentru care linia a fost proiectată, valorile indicate în § 4.2.8 al prezentei STI.

4.2.7   Supraînălţarea liniei

Supraînălţarea liniei este diferenţa maximă de înălţime dintre şinele exterioare şi interioare, măsurată în centrul suprafeţei capului de şină (în mm). Valoarea depinde de gabarit dacă se măsoară în mm; valoarea nu depinde de gabarit dacă se măsoară în grade.

Liniile de categoriile I, II şi III

Supraînălţarea din proiectare se limitează a 180 mm.

Pentru liniile în exploatare, se admite o toleranţă de întreţinere de ±20 mm, sub rezerva unei supraînălţări maxime de 190 mm; această valoare de proiectare poate fi mărită la maxim 200 mm pentru liniile destinate exclusiv transportului de pasageri.

Cerinţele operaţionale de întreţinere pentru acest element fac obiectul dispoziţiilor de la punctul 4.5 (Planul de întreţinere) referitoare la toleranţele în exploatare.

4.2.8   Insuficienţa de supraînălţare

În curbe, insuficienţa de supraînălţare reprezintă diferenţa, exprimată în mm, dintre supraînălţarea aplicată pe linie şi supraînălţarea de echilibru pentru vehicul, la o viteză anume indicată.

Următoarele specificaţii se aplică liniilor interoperabile care au ecartamentul nominal al liniilor definit la punctul 4.2.2 al prezentei STI.

4.2.8.1   Insuficienţa de supraînălţare pentru liniile curente şi liniile directe ale aparatelor de cale

| | Categoria liniei |
| --- | --- |
| | Categoria I (a) | Categoria II | Categoria III |
| | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Intervalul de viteză (km/h) | Valoarea limită normală (mm) | Valoarea limită maximă (mm) | Valoarea limită maximă (mm) | Valoarea limită maximă (mm) |
| V ≤ 160 | 160 | 180 | 160 | 180 |
| 160 < V ≤ 200 | 140 | 165 | 150 | 165 |
| 200 < V ≤ 230 | 120 | 165 | 140 | 165 |
| 230 < V ≤ 250 | 100 | 150 | 130 | 150 |
| 250 < V ≤ 300 | 100 | 130 (b) | — | — |
| 300 < V | 80 | 80 | — | — |

Categoria liniei

Categoria I (a)

Categoria II

Categoria III

1

2

3

4

Intervalul de viteză (km/h)

Valoarea limită normală (mm)

Valoarea limită maximă (mm)

Valoarea limită maximă (mm)

Valoarea limită maximă (mm)

V ≤ 160

160

180

160

180

160 < V ≤ 200

140

165

150

165

200 < V ≤ 230

120

165

140

165

230 < V ≤ 250

100

150

130

150

250 < V ≤ 300

100

130 (b)

—

—

300 < V

80

80

—

—

| (a) | Gestionarul de infrastructură menţionează în registrul infrastructurii secţiunile de linie în care consideră că există constrângeri care împiedică respectarea valorilor indicate în coloana 1. În aceste cazuri, se pot adopta valorile din coloana 2. |
| --- | --- |

(a)

Gestionarul de infrastructură menţionează în registrul infrastructurii secţiunile de linie în care consideră că există constrângeri care împiedică respectarea valorilor indicate în coloana 1. În aceste cazuri, se pot adopta valorile din coloana 2.

| (b) | Valoarea maximă de 130 mm poate fi mărită la 150 mm pentru liniile fără balast |
| --- | --- |

(b)

Valoarea maximă de 130 mm poate fi mărită la 150 mm pentru liniile fără balast

Gestionarul de infrastructură poate permite trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză, echipate cu un sistem de compensare a insuficienţei de supraînălţare, să circule cu valori mai mari de insuficienţă de înălţare.

Insuficienţa maximă de supraînălţare la care aceste trenuri au voie să circule ia în considerare criteriile de acceptare ale trenului avut în vedere, stabilite în STI MR TMV § 4.2.3.4.

4.2.8.2   Modificarea bruscă a insuficienţei de supraînălţare la linia deviată a aparatelor de cale

Liniile de categoriile I, II şi III

Valorile maxime de proiectare ale modificărilor bruşte în insuficienţa de supraînălţare pentru liniile deviate sunt:

| | 120 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h, |
| --- | --- |

120 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h,

| | 105 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 70 km/h < V ≤ 170 km/h, |
| --- | --- |

105 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 70 km/h < V ≤ 170 km/h,

| | 85 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 170 km/h < V ≤ 230 km/h. |
| --- | --- |

85 mm pentru aparate de cale care permit viteze de garare de 170 km/h < V ≤ 230 km/h.

Se poate accepta o toleranţă de 15 mm faţă de aceste valori pentru modelele de aparate de cale existente.

4.2.9   Conicitatea echivalentă

Interfaţa roată-şină este esenţială pentru explicarea comportamentului dinamic de circulare al unui vehicul feroviar. Astfel, aceasta trebuie înţeleasă şi, printre parametrii care o caracterizează, cel denumit conicitate echivalentă joacă un rol esenţial deoarece acesta permite o măsurare satisfăcătoare a contactului roată-şină, la linia tangentă şi la curbele cu rază mare.

Următoarele dispoziţii se aplică liniilor curente de categoriile I, II şi III. Nu este necesară o evaluare a conicităţii echivalente pentru aparatele de cale.

4.2.9.1   Definiţia

Conicitatea echivalentă este tangenta la unghiul de con al osiei cu roţi conice a cărei mişcare laterală are aceeaşi lungime de undă cinematică cu cea a osiei montate date pe liniile drepte şi în curbele cu rază mare.

Valorile limită pentru conicitatea echivalentă menţionate în tabelele de mai jos se calculează pentru amplitudinea (y) a dislocării laterale a osiei montate:

| — | y = 3mm, |
| --- | --- |

—

y = 3mm,

y = 3mm,

if (TG-SR)≥7mm

if (TG-SR)≥7mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

if 5mm≤(TG-SR)<7mm

if 5mm≤(TG-SR)<7mm

| — | y = 2mm, |
| --- | --- |

—

y = 2mm,

y = 2mm,

if (TG-SR)<5mm

if (TG-SR)<5mm

unde TG este ecartamentul liniilor şi SR este distanţa dintre feţele active ale osiei montate.

4.2.9.2   Valorile de proiectare

Valorile de proiectare ale ecartamentului liniilor, ale profilului capului de şină şi ale înclinaţiei liniei pentru linia curentă sunt alese astfel încât să nu se depăşească limitele de conicitate echivalentă stabilite în tabelul 1, atunci când următoarele osii montate sunt modelate fără a ţine seama de condiţiile proiectate ale liniei (simulate prin calcul în conformitate cu EN 15302:2006).

| — | S 1002 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 420 mm

| — | S 1002 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 426 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 426 mm

| — | GV 1/40 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 420 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 420 mm

| — | GV 1/40 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 426 mm. |
| --- | --- |

—

GV 1/40 astfel cum este definit în PrEN 13715 cu SR = 1 426 mm.

Tabelul 1

| Intervalul de viteză (km/h) | Valori limită de conicitate echivalentă |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Nu este necesară evaluarea |
| > 160 şi ≤ 200 | 0,20 |
| > 200 şi ≤ 230 | 0,20 |
| > 230 şi ≤ 250 | 0,20 |
| > 250 şi ≤ 280 | 0,20 |
| > 280 şi ≤ 300 | 0,10 |
| > 300 | 0,10 |

Intervalul de viteză (km/h)

Valori limită de conicitate echivalentă

≤ 160

Nu este necesară evaluarea

> 160 şi ≤ 200

0,20

> 200 şi ≤ 230

0,20

> 230 şi ≤ 250

0,20

> 250 şi ≤ 280

0,20

> 280 şi ≤ 300

0,10

> 300

0,10

Liniile care au caracteristicile de proiectare stabilite în secţiunea 6.2.5.2 se consideră că respectă deja această cerinţă. Cu toate acestea, liniile pot fi montate cu caracteristici de proiectare diferite. În acest caz, gestionarul de infrastructură va demonstra compatibilitatea proiectării în ceea ce priveşte conicitatea echivalentă.

4.2.9.3   Valorile de exploatare

4.2.9.3.1   Valorile minime ale ecartamentului mediu al liniilor

Odată stabilit modelul iniţial al sistemului de linii, un parametru important pentru verificarea conicităţii echivalente este ecartamentul liniilor. gestionarul de infrastructură se va asigura că ecartamentul mediu al liniilor pe linie dreaptă şi în curbe cu o rază R > 10 000 m este păstrat peste limita stabilită în tabelul de mai jos.

| Intervalul de viteză (km/h) | Valoarea minimă a ecartamentului mediu (mm) peste 100 m în exploatare, pe linie dreaptă şi în curbe cu raza R > 10 000 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | 1 430 |
| > 160 şi ≤ 200 | 1 430 |
| > 200 şi ≤ 230 | 1 432 |
| > 230 şi ≤ 250 | 1 433 |
| > 250 şi ≤ 280 | 1 434 |
| > 280 şi ≤ 300 | 1 434 |
| > 300 | 1 434 |

Intervalul de viteză (km/h)

Valoarea minimă a ecartamentului mediu (mm) peste 100 m în exploatare, pe linie dreaptă şi în curbe cu raza R > 10 000 m

≤ 160

1 430

> 160 şi ≤ 200

1 430

> 200 şi ≤ 230

1 432

> 230 şi ≤ 250

1 433

> 250 şi ≤ 280

1 434

> 280 şi ≤ 300

1 434

> 300

1 434

4.2.9.3.2   Măsurile care trebuie luate în caz de instabilitate de rulare

Dacă se raportează instabilitate de rulare pe o linie care respectă cerinţa din secţiunea 4.2.9.3.1 pentru materialul rulant care are osii montate care respectă cerinţele de conicitate echivalentă stabilite în STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză, se va declanşa o investigaţie comună de către întreprinderea feroviară şi gestionarul de infrastructură, pentru stabilirea motivului.

4.2.10   Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate

4.2.10.1   Introducere

Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate sunt parametri de infrastructură importanţi, necesari ca parte din definiţia interfeţei vehicul-şină. Calitatea geometrică a liniei este direct legată de:

| — | Siguranţa împotriva deraierii |
| --- | --- |

—

Siguranţa împotriva deraierii

| — | Evaluarea unui vehicul conform testelor de recepţie. |
| --- | --- |

—

Evaluarea unui vehicul conform testelor de recepţie.

| — | Rezistenţa la oboseală a osiilor montate şi a boghiurilor |
| --- | --- |

—

Rezistenţa la oboseală a osiilor montate şi a boghiurilor

Cerinţele din secţiunea 4.2.10 se aplică liniilor de categoriile I, II şi III.

4.2.10.2   Definiţii

Limita de intervenţie imediată (LII): se referă la valoarea care, dacă este depăşită, duce la luarea de măsuri de către gestionarul de infrastructură pentru reducerea riscurilor de deraiere la un nivel admis. Acest lucru se poate realiza prin închiderea liniei, reducerea vitezei sau corectarea geometriei liniei.

Limita de intervenţie imediată (LII)

Limita de intervenţie (LI): se referă la valoarea care, dacă este depăşită, necesită întreţinere de corectare pentru a nu se atinge limita de intervenţie imediată înainte de următoarea inspecţie;

Limita de intervenţie (LI)

Limita de alertă (AL): se referă la valoarea care, dacă este depăşită, necesită ca starea geometriei liniei să fie analizată şi considerată în operaţiile de întreţinere planificate periodic.

Limita de alertă (AL)

4.2.10.3   Limitele de intervenţie imediată, de intervenţie şi de alertă

gestionarul de infrastructură stabileşte limitele corespunzătoare de intervenţie imediată, de intervenţie şi de alertă pentru următorii parametri:

| — | Aliniament lateral – abateri standard (numai limită de alertă) |
| --- | --- |

—

Aliniament lateral – abateri standard (numai limită de alertă)

| — | Nivel longitudinal – abateri standard (numai limită de alertă) |
| --- | --- |

—

Nivel longitudinal – abateri standard (numai limită de alertă)

| — | Aliniament lateral – defecte izolate – valori medii până la cele de vârf |
| --- | --- |

—

Aliniament lateral – defecte izolate – valori medii până la cele de vârf

| — | Nivel longitudinal – defecte izolate – valori medii până la cele de vârf |
| --- | --- |

—

Nivel longitudinal – defecte izolate – valori medii până la cele de vârf

| — | Deformarea liniei – defecte izolate – de la zero la valoare de vârf, supusă limitelor stabilite în secţiunea 4.2.10.4.1 |
| --- | --- |

—

Deformarea liniei – defecte izolate – de la zero la valoare de vârf, supusă limitelor stabilite în secţiunea 4.2.10.4.1

| — | Variaţie de ecartament – defecte izolate – ecartament nominal până la valoare de vârf, supusă limitelor stabilite în secţiunea 4.2.10.4.2 |
| --- | --- |

—

Variaţie de ecartament – defecte izolate – ecartament nominal până la valoare de vârf, supusă limitelor stabilite în secţiunea 4.2.10.4.2

| — | Ecartament mediu al liniilor pe o lungime de 100 m – ecartament nominal până la valoare medie, supus limitelor stabilite în secţiunea 4.2.9.3.1. |
| --- | --- |

—

Ecartament mediu al liniilor pe o lungime de 100 m – ecartament nominal până la valoare medie, supus limitelor stabilite în secţiunea 4.2.9.3.1.

Atunci când stabileşte aceste limite, gestionarul de infrastructură ţine seama de limitele de calitate a liniei folosite ca bază pentru recepţia vehiculului. Cerinţele pentru recepţia vehiculului sunt stabilite în STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză.

De asemenea, gestionarul de infrastructură ia în considerare efectele defectelor izolate care acţionează în combinaţie.

Limitele de intervenţie imediată, de intervenţie şi de alertă adoptate de către gestionarul de infrastructură sunt înregistrate în planul de întreţinere impus de secţiunea 4.5.1 a prezentei STI.

4.2.10.4   Limita de intervenţie imediată

Limitele de intervenţie imediată sunt definite pentru următorii parametri:

| — | Deformarea liniei – defecte izolate – de la zero la valoare de vârf |
| --- | --- |

—

Deformarea liniei – defecte izolate – de la zero la valoare de vârf

| — | Variaţia de ecartament – defecte izolate – ecartament nominal până la valoare de vârf |
| --- | --- |

—

Variaţia de ecartament – defecte izolate – ecartament nominal până la valoare de vârf

4.2.10.4.1   Deformarea liniei – defecte izolate – de la zero la valoare de vârf

Deformarea liniei este definită ca diferenţa algebrică dintre două nivelmente transversale măsurate la o distanţă definită, exprimată de obicei ca gradient dintre cele două puncte la care se măsoară nivelmentul transversal.

Pentru ecartament standard, punctele de măsurare sunt la 1 500 mm distanţă unul de celălalt.

Limita de deformare a liniei este o funcţie a bazei de măsurare aplicate (l) conform formulei:

l

Deformare limită = (20/l + 3)

l

| — | unde l este baza de măsurare (în m), cu 1,3 m ≤ l ≤ 20 m |
| --- | --- |

—

unde l este baza de măsurare (în m), cu 1,3 m ≤ l ≤ 20 m

l

l

| — | cu o valoare maximă de:






  — | 7 mm/m pentru liniile proiectate pentru viteze ≤ 200 km/h |
| --- | --- | --- |

—

cu o valoare maximă de:

—

7 mm/m pentru liniile proiectate pentru viteze ≤ 200 km/h

| — | 5 mm/m pentru liniile proiectate pentru viteze > 200 km/h. |
| --- | --- |

—

5 mm/m pentru liniile proiectate pentru viteze > 200 km/h.

Image

gestionarul de infrastructură va stabili, în planul de întreţinere, pe ce bază va măsura linia cu scopul de a verifica dacă este conformă cu această cerinţă. Baza de măsurare include o bază de măsurare de 3 m.

4.2.10.4.2   Variaţia de ecartament – defecte izolate – ecartament nominal până la valoare de vârf

| Viteza
  (km/h) | Dimensiuni în milimetri |
| --- | --- |
| Ecartament nominal până la valoare de vârf |
| Ecartament minim | Ecartament maxim |
| V ≤ 80 | -9 | +35 |
| 80 < V ≤ 120 | -9 | +35 |
| 120 < V ≤ 160 | -8 | +35 |
| 160 < V ≤ 230 | -7 | +28 |
| V > 230 | -5 | +28 |

Viteza

(km/h)

Dimensiuni în milimetri

Ecartament nominal până la valoare de vârf

Ecartament minim

Ecartament maxim

V ≤ 80

-9

+35

80 < V ≤ 120

-9

+35

120 < V ≤ 160

-8

+35

160 < V ≤ 230

-7

+28

V > 230

-5

+28

Există cerinţe suplimentare pentru ecartamentul mediu al liniilor, stabilite în secţiunea 4.2.9.3.1.

4.2.11   Înclinaţia liniei

Liniile de categoriile I, II şi III

| a) | Linia curentă
  Linia este înclinată către centrul căii ferate.
  Înclinaţia liniei pentru un traseu dat este selectată din intervalul 1/20 până la 1/40 şi este menţionată în registrul infrastructurii. |
| --- | --- |

a)

Linia curentă

Linia este înclinată către centrul căii ferate.

Înclinaţia liniei pentru un traseu dat este selectată din intervalul 1/20 până la 1/40 şi este menţionată în registrul infrastructurii.

| b) | Aparatele de cale
  Înclinaţia proiectată pentru aparatele de cale este aceeaşi ca pentru linia curentă, cu următoarele excepţii admise:






  — | Înclinaţia poate fi dată de forma părţii active a profilului capului de şină. |
| --- | --- | --- |

b)

Aparatele de cale

Înclinaţia proiectată pentru aparatele de cale este aceeaşi ca pentru linia curentă, cu următoarele excepţii admise:

—

Înclinaţia poate fi dată de forma părţii active a profilului capului de şină.

| — | Pe secţiunile de aparate de cale unde viteza de rulare este mai mică sau egală cu 200 km/h, montarea şinelor fără înclinaţie este admisă pe lungimea aparatelor de cale şi pe lungimi scurte ale liniilor curente aferente. |
| --- | --- |

—

Pe secţiunile de aparate de cale unde viteza de rulare este mai mică sau egală cu 200 km/h, montarea şinelor fără înclinaţie este admisă pe lungimea aparatelor de cale şi pe lungimi scurte ale liniilor curente aferente.

| — | Pe secţiunile de aparate de cale unde viteza de rulare este mai mare de 200 km/h şi mai mică sau egală cu 250 km/h, montarea şinelor fără înclinaţie este admisă, cu condiţia ca aceasta să fie limitată la secţiuni scurte ce nu depăşesc 50 m. |
| --- | --- |

—

Pe secţiunile de aparate de cale unde viteza de rulare este mai mare de 200 km/h şi mai mică sau egală cu 250 km/h, montarea şinelor fără înclinaţie este admisă, cu condiţia ca aceasta să fie limitată la secţiuni scurte ce nu depăşesc 50 m.

4.2.12   Aparatele de cale

4.2.12.1   Mijloacele de detectare şi blocare

Acele de macaz şi inimile de încrucişare cu vârf mobil ale liniilor de garare şi inimile de macaz duble sunt echipate cu mijloace de blocare.

Acele de macaz şi inimile de încrucişare cu vârf mobil ale liniilor de garare şi inimile de macaz duble sunt echipate cu mijloace de detectare dacă elementele mobile sunt în poziţia lor corectă şi sunt blocate.

4.2.12.2   Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil

Aparatele de cale montate pe liniile de mare viteză care urmează a fi construite, pentru viteze mai mari de sau egale cu 280 km/h, sunt construite cu inimi de încrucişare cu vârf mobil. Pe secţiunile de linie de mare viteză construite în viitor şi pe liniile acestora de legătură destinate unei viteze maxime de sub 280 km/h, pot fi folosite aparatele de cale cu vârf fix.

4.2.12.3   Caracteristicile geometrice

În această secţiune, STI prezintă valori limită în exploatare pentru a asigura compatibilitatea cu caracteristicile geometrice ale osiilor montate, astfel cum sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză. Gestionarul de infrastructură este cel căruia îi revine sarcina de a conveni valori de proiectare şi de a se asigura, prin intermediul planului de întreţinere, că valorile în exploatare nu depăşesc limitele STI.

Această notă se aplică tuturor parametrilor stabiliţi mai jos.

Pentru definiţiile caracteristicilor geometrice, a se vedea anexa E la prezenta STI.

Caracteristicile tehnice ale acestor aparate de cale respectă următoarele cerinţe:

Liniile de categoriile I, II şi III

Toţi parametrii următori trebuie să fie îndepliniţi:

| 1. | Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere al macazului: maxim 1 380 mm în exploatare. Această valoare poate fi mărită dacă gestionarul de infrastructură poate demonstra că sistemul de acţionare şi blocare a macazului este capabil să reziste la forţele de impact lateral ale unei osii montate. În acest caz, se aplică normele naţionale. |
| --- | --- |

1.

Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere al macazului: maxim 1 380 mm în exploatare. Această valoare poate fi mărită dacă gestionarul de infrastructură poate demonstra că sistemul de acţionare şi blocare a macazului este capabil să reziste la forţele de impact lateral ale unei osii montate. În acest caz, se aplică normele naţionale.

| 2. | Valoarea maximă a spaţiului de protecţie a vârfului fix, măsurată la 14 mm sub suprafaţa de rulare şi pe linia de referinţă teoretică, la o distanţă corespunzătoare înapoi de la punctul real (RP) al vârfului în conformitate cu diagrama de mai jos: 1 392 mm în exploatare. |
| --- | --- |

2.

Valoarea maximă a spaţiului de protecţie a vârfului fix, măsurată la 14 mm sub suprafaţa de rulare şi pe linia de referinţă teoretică, la o distanţă corespunzătoare înapoi de la punctul real (RP) al vârfului în conformitate cu diagrama de mai jos: 1 392 mm în exploatare.

| 3. | Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere în încrucişare: maxim 1 356 mm în exploatare |
| --- | --- |

3.

Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere în încrucişare: maxim 1 356 mm în exploatare

| 4. | Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii: maxim 1 380 mm în exploatare |
| --- | --- |

4.

Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii: maxim 1 380 mm în exploatare

| 5. | Lăţimea minimă a şinei cu contraşină: 38 mm în exploatare. |
| --- | --- |

5.

Lăţimea minimă a şinei cu contraşină: 38 mm în exploatare.

| 6. | Lacuna maximă admisă în traversare: lacuna în traversare echivalentă unei încrucişări duble 1 în 9 (tga=0,11, a=6o20’) cu minim 45 mm contraşină înălţată şi asociată unui diametru minim al roţii de 330 mm pe liniile directe drepte. |
| --- | --- |

6.

Lacuna maximă admisă în traversare: lacuna în traversare echivalentă unei încrucişări duble 1 în 9 (tga=0,11, a=6o20’) cu minim 45 mm contraşină înălţată şi asociată unui diametru minim al roţii de 330 mm pe liniile directe drepte.

o

| 7. | Adâncimea minimă a şinei cu contraşină: minim 40 mm în exploatare |
| --- | --- |

7.

Adâncimea minimă a şinei cu contraşină: minim 40 mm în exploatare

| 8. | Supraînălţarea maximă a contraşinei: 70 mm în exploatare. |
| --- | --- |

8.

Supraînălţarea maximă a contraşinei: 70 mm în exploatare.

4.2.13   Rezistenţa liniei

Liniile, inclusiv aparatele de cale şi părţile sale componente, în starea lor normală de funcţionare, precum şi în condiţiile care rezultă din lucrările de întreţinere, trebuie să fie capabile să suporte ce puţin forţele:

| — | Sarcinile verticale |
| --- | --- |

—

Sarcinile verticale

| — | Sarcinile longitudinale |
| --- | --- |

—

Sarcinile longitudinale

| — | Sarcinile laterale |
| --- | --- |

—

Sarcinile laterale

definite în următoarele paragrafe.

4.2.13.1   Liniile de categoria I

Sarcinile verticale

Liniile, inclusiv aparatele de cale, sunt proiectate pentru a suporta cel puţin următoarele forţe, definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză:

| — | sarcina statică maximă pe osie |
| --- | --- |

—

sarcina statică maximă pe osie

| — | sarcina dinamică maximă pe roată |
| --- | --- |

—

sarcina dinamică maximă pe roată

| — | forţa cvasi-statică maximă pe roată. |
| --- | --- |

—

forţa cvasi-statică maximă pe roată.

Sarcinile longitudinale

Liniile, inclusiv aparatele de cale, sunt proiectate pentru a suporta cel puţin următoarele forţe:

| a) | forţele longitudinale rezultate din forţele de tracţiune şi frânare
  Aceste forţe sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză |
| --- | --- |

a)

forţele longitudinale rezultate din forţele de tracţiune şi frânare

Aceste forţe sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză

| b) | forţele termice longitudinale rezultate din schimbările de temperatură din şină
  Liniile sunt proiectate astfel încât să reducă la minim probabilitatea flambajul liniei ca rezultat al forţelor termice longitudinale generate de schimbările de temperatură din şină, luând în considerare:






  — | schimbările de temperatură generate de condiţiile de mediu locale |
| --- | --- | --- |

b)

forţele termice longitudinale rezultate din schimbările de temperatură din şină

Liniile sunt proiectate astfel încât să reducă la minim probabilitatea flambajul liniei ca rezultat al forţelor termice longitudinale generate de schimbările de temperatură din şină, luând în considerare:

—

schimbările de temperatură generate de condiţiile de mediu locale

| — | schimbările de temperatură rezultate din aplicarea sistemelor de frânare care distribuie energia cinetică prin încălzirea şinei |
| --- | --- |

—

schimbările de temperatură rezultate din aplicarea sistemelor de frânare care distribuie energia cinetică prin încălzirea şinei

| c) | forţele longitudinale datorate interacţiunii dintre structuri şi linie
  Răspunsul combinat al structurii şi liniei la acţiuni variabile se ia în considerare la proiectarea liniei, în conformitate cu clauza 6.5.4 din EN 1991-2:2003. |
| --- | --- |

c)

forţele longitudinale datorate interacţiunii dintre structuri şi linie

Răspunsul combinat al structurii şi liniei la acţiuni variabile se ia în considerare la proiectarea liniei, în conformitate cu clauza 6.5.4 din EN 1991-2:2003.

Pe toate liniile reţelei feroviare transeuropene de mare viteză, gestionarul de infrastructură permite utilizarea sistemelor de frânare care distribuie energia cinetică prin încălzirea şinei pentru frânarea de urgenţă, însă acesta poate interzice această utilizare pentru frânarea de serviciu.

Atunci când gestionarul de infrastructură permite utilizarea sistemelor de frânare care distribuie energia cinetică prin încălzirea şinei pentru frânarea de serviciu, trebuie să se respecte următoarele cerinţe:

| — | Gestionarul de infrastructură defineşte, pentru secţiunea de linie avută în vedere, orice limitare a forţei maxime longitudinale de frânare aplicată pe linie, sub cea admisă de STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză. |
| --- | --- |

—

Gestionarul de infrastructură defineşte, pentru secţiunea de linie avută în vedere, orice limitare a forţei maxime longitudinale de frânare aplicată pe linie, sub cea admisă de STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

| — | Orice limitare a forţei maxime longitudinale de frânare aplicată pe linie ia în considerare condiţiile de climă locală şi numărul estimat de aplicări repetate ale frânei (2). |
| --- | --- |

—

Orice limitare a forţei maxime longitudinale de frânare aplicată pe linie ia în considerare condiţiile de climă locală şi numărul estimat de aplicări repetate ale frânei (2).

2

Aceste condiţii vor fi publicate în registrul infrastructurii.

Sarcinile laterale

Liniile, inclusiv aparatele de cale, sunt proiectate să suporte cel puţin:

| — | forţa dinamică laterală totală maximă exercitată de o osie montată pe linie datorită accelerărilor laterale care nu sunt compensate de supraînălţarea liniei, care sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză:
  (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN
  P fiind sarcina statică maximă pe osie, exprimată în kN, a oricărui vehicul admis să circule pe linie (vehicule de întreţinere, trenuri de mare viteză si de alt gen). Această limită este specifică riscului de deplasare laterală pentru liniile cu balast sub efectul forţelor dinamice laterale; |
| --- | --- |

—

forţa dinamică laterală totală maximă exercitată de o osie montată pe linie datorită accelerărilor laterale care nu sunt compensate de supraînălţarea liniei, care sunt definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză:

(ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN

2m

lim

P fiind sarcina statică maximă pe osie, exprimată în kN, a oricărui vehicul admis să circule pe linie (vehicule de întreţinere, trenuri de mare viteză si de alt gen). Această limită este specifică riscului de deplasare laterală pentru liniile cu balast sub efectul forţelor dinamice laterale;

| — | efortul de ghidare cvasi-static Yqst în curbe şi la aparatele de cale definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză. |
| --- | --- |

—

efortul de ghidare cvasi-static Yqst în curbe şi la aparatele de cale definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

qst

4.2.13.2   Liniile de categoriile II şi III

Cerinţele stabilite prin normele naţionale pentru circulaţia trenurilor, altele decât trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, sunt suficiente pentru a asigura rezistenţa liniei la sarcinile de trafic interoperabil.

4.2.14   Sarcina traficului asupra structurilor

Liniile de categoriile I, II şi III

4.2.14.1   Sarcinile verticale

Structurile sunt proiectate să suporte sarcini verticale în conformitate cu următoarele modele de sarcină, definite în EN 1991-2:2003:

| — | Model de sarcină 71, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.3.2 (2) |
| --- | --- |

—

Model de sarcină 71, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.3.2 (2)

| — | Model de sarcină SW/0 pentru poduri continue, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.3.3 (3) |
| --- | --- |

—

Model de sarcină SW/0 pentru poduri continue, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.3.3 (3)

Modelele de sarcină se înmulţesc cu factorul alfa (α), astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragrafele 6.3.2 alineatul 3 şi 6.3.3 alineatul 5. Valoarea lui α este egală cu sau mai mare decât 1.

Efectele sarcinii din modelele de sarcină sunt sporite de factorul dinamic phi (Φ), astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragrafele 6.4.3 alineatul 1 şi 6.4.5.2 alineatul 2.

Deviaţia pe verticală maximă a unui tablier de pod nu trebuie să depăşească valorile stabilite în anexa A2 la EN 1990:2002.

4.2.14.2   Analiza dinamică

Necesitatea unei analize dinamice asupra podurilor este stabilită astfel cum este prevăzut în EN 1991-2:2003 secţiunea 6.4.4.

Atunci când este necesar, analiza dinamică se realizează folosind modelul de sarcină HSLM, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragrafele 6.4.6.1.1 alineatele 3, 4, 5 şi 6. Analiza va lua în considerare vitezele stabilite în EN 1991-2:2003 paragraful 6.4.6.2 alineatul 1.

Valorile superioare de proiectare maxime admise ale accelerării pe tablierul podurilor calculate de-a lungul liniei unei căi ferate nu trebuie să depăşească valorile stabilite în anexa A2 la EN 1990:2002. Proiectarea podurilor trebuie să ia în considerare cele mai nefavorabile efecte ale sarcinilor verticale specificate în § 4.2.14.1 sau ale modelului de sarcină HSLM, în conformitate cu EN 1991-2:2003 paragraful 6.4.6.5 alineatul 3.

4.2.14.3   Forţele centrifuge

Acolo unde linia de pe un pod este curbată parţial sau pe toată lungimea podului, forţa centrifugă trebuie luată în considerare la proiectarea structurilor, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.5.1 alineatul 4.

4.2.14.4   Forţele de impact orizontal

Forţa de impact orizontal trebuie luată în considerare la proiectarea structurilor, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.5.2 alineatele 2 şi 3. Aceasta se aplică atât pe linia dreaptă cât şi pe linia curbată.

4.2.14.5   Acţiunile datorate tracţiunii şi frânării (sarcinile longitudinale)

Forţele de tracţiune şi de frânare trebuie luate în considerare la proiectarea structurilor, astfel cum este stabilit în EN 1991-2:2003 paragraful 6.5.3 alineatele 2, 4, 5 şi 6. Direcţia forţelor de tracţiune şi de frânare trebuie să ţină cont de direcţiile admise de deplasare pe fiecare linie.

În aplicarea paragrafului 6.5.3 alineatul 6, se va considera o masă a trenului maximă de 1 000 de tone.

4.2.14.6   Forţele longitudinale datorate interacţiunii dintre structuri şi linie

Răspunsul combinat al structurii şi liniei la acţiuni variabile se ia în considerare la proiectarea structurilor, astfel cum stabileşte clauza 6.5.4 a EN 1991-2:2003.

4.2.14.7   Acţiunile aerodinamice de la trenurile în trecere asupra structurilor de pe marginea liniei

Acţiunile aerodinamice de la trenurile în trecere se iau în considerare, astfel cum este stabilit în secţiunea 6.6 a EN 1991-2:2003.

4.2.14.8   Aplicarea cerinţelor din EN1991-2:2003

Cerinţele din EN 1991-2:2003 specificate în această STI trebuie să fie aplicate în conformitate cu o anexă naţională, dacă aceasta există.

4.2.15   Rigiditatea globală a liniei

Liniile de categoriile I, II şi III

Cerinţele pentru rigiditatea liniei ca un sistem complet sunt un punct deschis.

Cerinţele pentru rigiditatea maximă a dispozitivelor de fixare a şinelor sunt stabilite în secţiunea 5.3.2.

4.2.16   Variaţiile maxime de presiune în tuneluri

4.2.16.1   Cerinţe generale

Variaţiile maxime de presiune în tuneluri şi structuri subterane de-a lungul oricărui tren, care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, destinat să circule în respectivul tunel nu trebuie să depăşească 10 kPa în timpul în care trenul trece prin tunel, la viteza maximă admisă.

Liniile de categoria I

Secţiunea liberă a tunelului trebuie stabilită astfel încât să respecte variaţia maximă de presiune indicată mai sus, luând în considerare toate tipurile de transport planificat să circule în tunel la viteza maximă la care sunt autorizate să circule prin tunel vehiculele respective.

Liniile de categoriile II şi III

Liniile de categoriile II şi III

Pe aceste linii, trebuie să se respecte variaţia maximă de presiune indicată mai sus.

Dacă tunelul nu este modificat pentru a atinge limita de presiune, se reduce viteza până când se atinge limita de presiune.

4.2.16.2   Efectul de piston în staţiile subterane

Variaţiile de presiune se pot deplasa între spaţiile închise în care circulă trenurile şi celelalte spaţii ale staţiilor, ceea ce poate genera curenţi de aer puternici pe care pasagerii nu îi pot suporta.

Deoarece fiecare staţie subterană este un caz special, nu există o singură regulă pentru cuantificarea acestui efect. În consecinţă, acesta face obiectul unui studiu special de proiectare, cu excepţia situaţiei în care spaţiile din staţie pot fi izolate de spaţiile supuse variaţiilor de presiune, prin intermediul unor deschideri directe la aerul exterior secţiunii, care să fie cel puţin jumătate din cel al tunelului de acces.

4.2.17   Efectul vânturilor de travers

Vehiculele interoperabile sunt proiectate să asigure un anumit nivel de stabilitate la vânturile transversale, care este definit în cadrul STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză printr-un set de referinţă al variaţiilor caracteristice ale vântului.

O linie este interoperabilă din punct de vedere al vântului transversal, dacă siguranţa împotriva vânturilor transversale este asigurată pentru un tren interoperabil care circulă de-a lungul liniei respective în cele mai grele condiţii de exploatare.

Obiectivul de siguranţa împotriva vânturilor transversale care trebuie atins şi regulile de demonstrare a conformităţii trebuie să fie în conformitate cu standardele naţionale. Regulile de demonstrare a conformităţii trebuie să ţină cont de curbele vântului caracteristice definite în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Dacă nu se poate demonstra conformitatea cu obiectivul de siguranţă fără măsuri de protecţie, fie din cauza poziţiei geografice, fie din cauza altor trăsături specifice ale liniei, gestionarul de infrastructură ia măsurile necesare pentru a menţine nivelul de siguranţă împotriva vânturilor transversale, de exemplu prin:

| — | reducerea la nivel local a vitezelor trenurilor, posibil temporar pe anumite perioade cu risc de furtuni, |
| --- | --- |

—

reducerea la nivel local a vitezelor trenurilor, posibil temporar pe anumite perioade cu risc de furtuni,

| — | instalarea de echipamente pentru protecţia secţiunii de cale ferată avută în vedere împotriva vânturilor transversale, |
| --- | --- |

—

instalarea de echipamente pentru protecţia secţiunii de cale ferată avută în vedere împotriva vânturilor transversale,

sau prin alte mijloace corespunzătoare. Măsurile adoptate trebuie să fie apoi demonstrate pentru a realiza conformitatea cu obiectivul de siguranţă.

4.2.18   Caracteristicile electrice

Cerinţele pentru protecţia împotriva electrocutării sunt stabilite în STI privind energia pentru trenurile de mare viteză.

Liniile vor furniza izolaţia necesară pentru curenţii de semnalizare folosiţi de sistemele de detectare a trenurilor. Rezistenţa electrică minimă necesară este de 3 Ωkm. Este permis ca gestionarul de infrastructură să solicite o rezistenţă mai mare acolo unde acest lucru este impus de anumite sisteme de control comandă şi semnalizare. Atunci când izolaţia este asigurată prin sistemul de fixare a şinelor, această cerinţă se consideră a fi îndeplinită în conformitate cu secţiunea 5.3.2 a prezentei STI.

4.2.19   Zgomotul şi vibraţiile

Impactul asupra mediului înconjurător al proiectelor privind proiectarea unei linii special construite pentru mare viteză sau proiectarea cu ocazia modernizării liniei pentru mare viteză trebuie să ţină cont de emisiile de zgomot caracteristice trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, la viteza lor maximă admisă locală.

De asemenea, studiul va ţine cont de alte trenuri care circulă pe linie, de calitatea reală a liniei (3) şi de constrângerile topologice şi geografice.

3

Nivelurile de vibraţii estimate de-a lungul infrastructurii noi sau modernizate în timpul trecerii trenurilor care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză nu trebuie să depăşească nivelurile de vibraţii definite de normele naţionale în vigoare.

4.2.20   Peroanele

Cerinţele din secţiunea 4.2.20 se aplică numai peroanelor unde trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză trebuie să oprească în exploatarea normală comercială.

4.2.20.1   Accesul la peron

Liniile de categoria I

Peroanele staţiilor nu trebuie construite adiacent liniilor pe care trenurile pot circula la viteză ≥ 250 km/h

Liniile de categoriile II şi III

Accesul pasagerilor la peroanele adiacente liniilor pe care trenurile pot circula la viteze ≥ 250 km/h este permis numai atunci când un tren trebuie să se oprească.

În cazul peronului tip refugiu, viteza trenului pe partea unde nu se opreşte trebuie limitată la mai puţin de 250 km/h în timpul în care pasagerii sunt pe peron.

4.2.20.2   Lungimea utilă a peronului

Liniile de categoriile I, II şi III

Lungimea utilă a peronului este lungimea maximă continuă a părţii de peron în faţa căreia un tren trebuie să rămână staţionat în condiţii de exploatare normale

Lungimea utilă a peroanelor accesibile pasagerilor trebuie să fie de cel puţin 400 m, doar dacă nu se specifică altceva în secţiunea 7.3 a prezentei STI.

4.2.20.3   Lăţimea utilă a peronului

Accesibilitatea peronului depinde de spaţiul liber dintre obstacole şi marginea peronului. Trebuie avut în vedere:

| — | spaţiul pentru persoanele care aşteaptă pe peron fără risc de supraaglomerare |
| --- | --- |

—

spaţiul pentru persoanele care aşteaptă pe peron fără risc de supraaglomerare

| — | spaţiul pentru persoanele care coboară din trenuri fără a se lovi de obstacole. |
| --- | --- |

—

spaţiul pentru persoanele care coboară din trenuri fără a se lovi de obstacole.

| — | spaţiul pentru desfăşurarea unui dispozitiv de ajutor la urcare pentru persoanele cu mobilitate redusă. |
| --- | --- |

—

spaţiul pentru desfăşurarea unui dispozitiv de ajutor la urcare pentru persoanele cu mobilitate redusă.

| — | distanţa de la marginea peronului la care persoanele trebuie să stea pentru a fi în siguranţă împotriva efectelor aerodinamice ale trenurilor în trecere („zona de pericol”). |
| --- | --- |

—

distanţa de la marginea peronului la care persoanele trebuie să stea pentru a fi în siguranţă împotriva efectelor aerodinamice ale trenurilor în trecere („zona de pericol”).

Până la convenirea parametrilor referitori la accesul persoanelor cu mobilitate redusă şi la efectele aerodinamice, lăţimea utilă a peronului rămâne un punct deschis şi, în consecinţă, se aplică normele naţionale.

4.2.20.4   Înălţimea peronului

Liniile de categoriile I, II şi III

Înălţimea nominală a peronului deasupra planului de rulare este fie de 550 mm, fie de 760 mm, doar dacă nu se specifică altceva în secţiunea 7.3.

Toleranţele perpendiculare pe suprafaţa de rulare cu referire la poziţionarea nominală relativă între linie şi peron sunt de -30 mm/+ 0 mm

4.2.20.5   Distanţa de la axul liniei

Pentru marginile de peron aflate la înălţimile nominale, distanţa nominală L de la axul liniei paralel pe planul de rulare se obţine cu ajutorul formulei:

Formula

Unde R este raza liniei, în metri, iar g ecartamentul liniilor, în milimetri.

R

g

Această distanţă trebuie respectată de la o înălţime de peste 400 mm deasupra suprafeţei de rulare.

Toleranţele pentru poziţionarea marginilor peronului sau menţinerea lor trebuie adoptate astfel încât distanţa L să nu fie redusă în niciun caz şi să nu fie mărită cu mai mult de 50mm.

4.2.20.6   Planul liniilor de-a lungul peroanelor

Liniile de categoria I

Linia adiacentă peroanelor este de preferat să fie dreaptă, dar nu va avea nicăieri o rază mai mică de 500 m.

Liniile de categoriile II şi III

Dacă valorile indicate la punctul 4.2.20.4 nu sunt posibile din cauza planului liniilor (de exemplu, R<500 m), înălţimile şi distanţele marginilor peroanelor sunt proiectate cu valori compatibile cu planul şi regulile referitoare la ecartamentul descris la punctul 4.2.3.

4.2.20.7   Prevenirea electrocutării pe peroane

Liniile de categoriile I, II şi III

Prevenirea electrocutării pe peroane este asigurată de dispoziţiile stabilite în STI privind energia pentru trenurile de mare viteză, referitor la dispozitivele de protecţie ale sistemelor liniei de contact.

4.2.20.8   Caracteristicile legate de accesul persoanelor cu mobilitate redusă.

Liniile de categoriile I, II şi III

Cerinţele pentru persoanele cu mobilitate redusă sunt stabilite în STI „Persoanele cu mobilitate redusă”.

4.2.21   Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

Cerinţele generale pentru protecţia împotriva incendiilor sunt stabilite în alte Directive, cum este Directiva 89/106/CEE din 21 decembrie 1988.

Cerinţele pentru siguranţa în tunelurile feroviare sunt stabilite în STI „Siguranţa în tunelurile feroviare”.

4.2.22   Accesul sau intruziunea la instalaţiile de linie

Cu scopul de a limita riscul de coliziune între automobile şi trenuri, liniile de mare viteză de categoria I nu au treceri la nivel deschise traficului rutier. Pentru liniile de categoriile II şi III se aplică normele naţionale.

Alte măsuri pentru împiedicarea accesului sau intruziunii nedorite a persoanelor, animalelor sau vehiculelor în domeniul infrastructurii feroviare fac obiectul regulilor naţionale.

4.2.23   Spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara unei staţii

4.2.23.1   Spaţiul lateral de-a lungul liniilor

Pentru liniile de Categoria I, se va asigura un spaţiu de-a lungul fiecărei linii deschise circulaţiei trenurilor de mare viteză pentru a permite coborârea pasagerilor pe partea liniei care este opusă liniilor adiacente, dacă acestea din urmă se exploatează încă în timpul evacuării trenului. Acolo unde liniile sunt susţinute pe structuri construite, partea spaţiului lateral aflată la distanţă de linii trebuie să aibă o barieră de siguranţă care să permită pasagerilor să iasă fără a cădea de pe structură.

Pentru liniile de Categoriile II şi III, se va asigura un spaţiul lateral similar în toate locurile unde această dispoziţie este practicabilă în mod rezonabil. Acolo unde nu se poate asigura un spaţiu, întreprinderile feroviare vor fi anunţate în legătură cu această situaţie specială prin menţionarea acesteia în registrul infrastructurii al liniei avute în vedere.

4.2.23.2   Pasarelele de evacuare din tuneluri

Cerinţele referitoare la pasarelele de evacuare din tuneluri sunt stabilite în STI „Siguranţa în tunelurile feroviare”.

4.2.24   Indicatoarele de distanţă

Indicatoarele de distanţă se asigură la intervale regulate de-a lungul liniei. Asigurarea indicatoarelor de distanţă este în conformitate cu normele naţionale.

4.2.25   Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă

4.2.25.1   Lungimea

Liniile de garare destinate utilizării de către trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză trebuie să aibă o lungime utilă suficientă pentru a primi aceste trenuri.

4.2.25.2   Declivitatea

Declivităţile liniilor de garare destinate parcării trenurilor nu trebuie să fie mai mari de 2,5 mm/m.

4.2.25.3   Raza de curbură

Pe liniile pe care trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză se deplasează numai la viteză redusă (staţii şi linii de încrucişare, depou şi linii de garare), raza nominală orizontală minimă nu trebuie să fie mai mică de 150 m. Aliniamentele orizontale ale liniei care cuprind curbe şi contracurbe fără linie dreaptă între ele trebuie să fie proiectate cu o rază mai mare de 190 m.

Dacă raza oricărei curbe este mai mică de sau egală cu 190 m, trebuie asigurată o linie dreaptă în lungime de cel puţin 7 m între curbe.

Aliniamentul vertical al liniilor de garare şi de serviciu nu include curbe cu o rază mai mică de 600 m pe o creastă sau 900 m într-o depresiune.

Mijloacele de menţinere a valorilor în exploatare sunt stabilite în planul de întreţinere.

4.2.26   Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor

4.2.26.1   Sistemul de evacuare a toaletelor

În cazul în care se foloseşte un cărucior de evacuare a toaletelor, distanţa minimă a axului liniei faţă de o linie adiacentă trebuie să fie de cel puţin 6 m şi se asigură cale de rulare pentru cărucioare.

Instalaţiile fixe de evacuare a toaletelor trebuie să fie compatibile cu caracteristicile sistemului de toaletă închisă specificat în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

4.2.26.2   Echipamentele de curăţare exterioară a trenurilor

Atunci când se folosesc instalaţii de spălat, acestea trebuie să fie capabile să cureţe părţile exterioare ale trenurilor neetajate sau cu două etaje între înălţimea de:

| — | 1 000 până la 3 500 mm pentru un tren neetajat |
| --- | --- |

—

1 000 până la 3 500 mm pentru un tren neetajat

| — | 500 până la 4 300 mm pentru trenurile cu două etaje |
| --- | --- |

—

500 până la 4 300 mm pentru trenurile cu două etaje

Trenurile pot trece prin instalaţia de spălare la viteze cuprinse între 2 şi 6 km/h.

4.2.26.3   Echipamentele de reaprovizionare cu apă

Echipamentele fixe pentru alimentarea cu apă pe reţeaua interoperabilă sunt alimentate cu apă potabilă care respectă cerinţele Directivei 98/83/CE.

Modul de funcţionare al echipamentelor trebuie să asigure ca apa furnizată la capătul ultimului element al părţii fixe a instalaţiei respectă calitatea specificată prin aceeaşi Directivă.

4.2.26.4   Echipamentele de reaprovizionare cu nisip

Echipamentele fixe de reaprovizionare cu nisip trebuie să fie compatibile cu caracteristicile sistemului nisiparului specificat în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Echipamentele trebuie să furnizeze nisip specificat în STI privind controlul, comanda şi semnalizarea pentru liniile de mare viteză.

4.2.26.5   Reaprovizionarea cu combustibil

Echipamentele de reaprovizionare cu combustibil trebuie să fie compatibile cu caracteristicile sistemului de combustibil specificat în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

Echipamentele trebuie să furnizeze combustibil specificat în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

4.2.27   Proiectarea balastului

Punct deschis

4.3   Specificaţia funcţională şi tehnică a interfeţelor

Din punct de vedere al compatibilităţii tehnice, interfeţele domeniului infrastructură cu celelalte subsisteme sunt următoarele:

4.3.1   Interfeţele cu subsistemul material rulant

| Interfaţă | Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză | Referinţă STI Material rulant pentru trenuri de mare viteză |
| --- | --- | --- |
| Gabaritul de liberă trecere
  Gabaritul de infrastructură | 4.2.3 | gabaritul minim de infrastructură |

Interfaţă

Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză

Referinţă STI Material rulant pentru trenuri de mare viteză

Gabaritul de liberă trecere

Gabaritul de infrastructură

4.2.3

gabaritul minim de infrastructură

| 4.2.3.1 | gabaritul cinematic |
| --- | --- |

4.2.3.1

gabaritul cinematic

| 4.2.3.3. | Parametrii materialului rulant care influenţează sistemele de supraveghere a trenurilor de la sol |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Parametrii materialului rulant care influenţează sistemele de supraveghere a trenurilor de la sol

declivităţi

| 4.2.5 | declivităţile maxime în urcare şi la coborâre |
| --- | --- |

4.2.5

declivităţile maxime în urcare şi la coborâre

| 4.2.3.6 | declivităţile maxime |
| --- | --- |

4.2.3.6

declivităţile maxime

| 4.2.4.7 | Performanţele frânei pe declivităţi abrupte |
| --- | --- |

4.2.4.7

Performanţele frânei pe declivităţi abrupte

Raza minimă

| 4.2.6 | raza minimă de curbură |
| --- | --- |

4.2.6

raza minimă de curbură

| 4.2.8 | insuficienţa de supraînălţare |
| --- | --- |

4.2.8

insuficienţa de supraînălţare

| 4.2.3.7 | Raza minimă a curbei |
| --- | --- |

4.2.3.7

Raza minimă a curbei

Conicitatea echivalentă

| 4.2.9 | conicitatea echivalentă |
| --- | --- |

4.2.9

conicitatea echivalentă

| 4.2.11 | înclinaţia liniei |
| --- | --- |

4.2.11

înclinaţia liniei

| 5.3.1.1 | profilul capului de şină |
| --- | --- |

5.3.1.1

profilul capului de şină

| 4.2.3.4 | Comportamentul dinamic al materialului rulant; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Comportamentul dinamic al materialului rulant;

| 4.2.3.4.7 | valorile de proiectare pentru profilurile roţilor |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

valorile de proiectare pentru profilurile roţilor

Rezistenţa liniei

| 4.2.13 | rezistenţa liniei |
| --- | --- |

4.2.13

rezistenţa liniei

| 4.2.3.2 | Sarcina statică pe osie |
| --- | --- |

4.2.3.2

Sarcina statică pe osie

| 4.2.4.5 | Frânare cu curenţi turbionari |
| --- | --- |

4.2.4.5

Frânare cu curenţi turbionari

Geometria liniei, ale cărei caracteristici definesc condiţiile de funcţionare ale suspensiilor vehiculelor

| 4.2.10 | Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate |
| --- | --- |

4.2.10

Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate

| 4.2.3.4 | Comportamentul dinamic al materialului rulant; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Comportamentul dinamic al materialului rulant;

| 4.2.3.4.7 | valorile de proiectare pentru profilurile roţilor |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

valorile de proiectare pentru profilurile roţilor

compatibilitatea geometrică a osiilor montate cu aparatele de cale

| 4.2.12.3 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

4.2.12.3

Aparatele de cale

| 4.2.3.4 | Comportamentul dinamic al materialului rulant; |
| --- | --- |

4.2.3.4

Comportamentul dinamic al materialului rulant;

| 4.2.3.4.7 | valorile de proiectare pentru profilurile roţilor |
| --- | --- |

4.2.3.4.7

valorile de proiectare pentru profilurile roţilor

Efectele aerodinamice reciproce între obstacolele fixe şi vehicule, precum şi între vehicule atunci când se încrucişează

| 4.2.4 | Distanţa dintre axele liniilor |
| --- | --- |

4.2.4

Distanţa dintre axele liniilor

| 4.2.14.7 | Acţiunile aerodinamice de la trenurile în trecere asupra structurilor de pe marginea liniei |
| --- | --- |

4.2.14.7

Acţiunile aerodinamice de la trenurile în trecere asupra structurilor de pe marginea liniei

| 4.2.6.2 | Sarcinile aerodinamice ale trenurilor în aer liber |
| --- | --- |

4.2.6.2

Sarcinile aerodinamice ale trenurilor în aer liber

Variaţia maximă de presiune în tuneluri

| 4.2.16 | : Variaţia maximă de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.16

: Variaţia maximă de presiune în tuneluri

| 4.2.6.4 | Variaţiile maxime de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.6.4

Variaţiile maxime de presiune în tuneluri

Vânturile de travers

| 4.2.17 | Efectul vânturilor de travers |
| --- | --- |

4.2.17

Efectul vânturilor de travers

| 4.2.6.3 | Vânturile de travers |
| --- | --- |

4.2.6.3

Vânturile de travers

Accesibilitatea

| 4.2.20.4 | (înălţimea peronului), |
| --- | --- |

4.2.20.4

(înălţimea peronului),

| 4.2.20.5 | (distanţa de la axul liniilor) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(distanţa de la axul liniilor)

| 4.2.20.2 | lungimea utilă a peronului |
| --- | --- |

4.2.20.2

lungimea utilă a peronului

| 4.2.2.4.1 | Accesul (punct deschis) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1

Accesul (punct deschis)

| 4.2.2.6 | Cabina mecanicului |
| --- | --- |

4.2.2.6

Cabina mecanicului

| 4.2.3.5 | Lungimea maximă a trenului |
| --- | --- |

4.2.3.5

Lungimea maximă a trenului

Peroanele

| 4.2.20.8 | (caracteristici legate de accesul PMR) |
| --- | --- |

4.2.20.8

(caracteristici legate de accesul PMR)

| 4.2.20.4 | (înălţimea peronului) |
| --- | --- |

4.2.20.4

(înălţimea peronului)

| 4.2.20.5 | (distanţa de la axul liniilor) |
| --- | --- |

4.2.20.5

(distanţa de la axul liniilor)

| 4.2.7.8 | Transportul persoanelor cu mobilitate redusă |
| --- | --- |

4.2.7.8

Transportul persoanelor cu mobilitate redusă

Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

| 4.2.21 | : Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare |
| --- | --- |

4.2.21

: Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

| 4.2.7.2 | Siguranţa împotriva incendiilor |
| --- | --- |

4.2.7.2

Siguranţa împotriva incendiilor

| 4.2.7.12 | specificaţie specială pentru tuneluri |
| --- | --- |

4.2.7.12

specificaţie specială pentru tuneluri

Liniile de garare/locurile cu viteză foarte redusă (rază minimă)

| 4.2.25 | Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă. |
| --- | --- |

4.2.25

Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă.

| 4.2.3.7 | Raza minimă a curbei |
| --- | --- |

4.2.3.7

Raza minimă a curbei

Instalaţii fixe pentru întreţinerea trenurilor

4.2.26

| 4.2.9 | întreţinerea |
| --- | --- |

4.2.9

întreţinerea

Proiectarea balastului

| 4.2.27 | : Proiectarea balastului |
| --- | --- |

4.2.27

: Proiectarea balastului

| 4.2.3.11 | Proiectarea balastului |
| --- | --- |

4.2.3.11

Proiectarea balastului

Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice

| 4.4.3 | : Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice |
| --- | --- |

4.4.3

: Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice

| 4.2.6.2.1 | sarcinile aerodinamice asupra lucrătorilor pe marginea liniei |
| --- | --- |

4.2.6.2.1

sarcinile aerodinamice asupra lucrătorilor pe marginea liniei

Îmbrăcăminte reflectorizantă pentru lucrători

| 4.7 | Condiţiile de sănătate şi siguranţă |
| --- | --- |

4.7

Condiţiile de sănătate şi siguranţă

| 4.2.7.4.1.1 | Lanterne pentru cap |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1

Lanterne pentru cap

4.3.2   Interfeţele cu subsistemul energie

| Interfaţa | Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză | Referinţă STI Energie pentru trenurile de mare viteză |
| --- | --- | --- |
| Caracteristicile electrice | 4.2.18 | : Caracteristicile electrice |

Interfaţa

Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză

Referinţă STI Energie pentru trenurile de mare viteză

Caracteristicile electrice

4.2.18

: Caracteristicile electrice

| 4.7.3 | Dispozitive de protecţie ale circuitului de întoarcere prin şină |
| --- | --- |

4.7.3

Dispozitive de protecţie ale circuitului de întoarcere prin şină

4.3.3   Interfeţele cu subsistemul de control-comandă şi semnalizare

| Interfaţa | Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză | Referinţă STI Control, comandă şi semnalizare pentru liniile de mare viteză |
| --- | --- | --- |
| Gabaritul de liberă trecere pentru instalaţiile de CCS | 4.2.3 | Gabaritul minim de infrastructură |

Interfaţa

Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză

Referinţă STI Control, comandă şi semnalizare pentru liniile de mare viteză

Gabaritul de liberă trecere pentru instalaţiile de CCS

4.2.3

Gabaritul minim de infrastructură

| 4.2.5, | Interfeţele întrefierului ETCS şi EIRENE |
| --- | --- |

4.2.5,

Interfeţele întrefierului ETCS şi EIRENE

| 4.2.16 | Vizibilitatea efectelor de control-comandă de pe marginea liniei |
| --- | --- |

4.2.16

Vizibilitatea efectelor de control-comandă de pe marginea liniei

Transmiterea curenţilor de semnalizare prin linie

| 4.2.18 | Caracteristicile electrice |
| --- | --- |

4.2.18

Caracteristicile electrice

| 4.2.11 | Compatibilitatea cu detectarea trenurilor de pe marginea liniei anexa 1 apendicele 1 impedanţa între roţi |
| --- | --- |

4.2.11

Compatibilitatea cu detectarea trenurilor de pe marginea liniei anexa 1 apendicele 1 impedanţa între roţi

echipamentele de reaprovizionare cu nisip

| 4.2.26. | echipamentele de reaprovizionare cu nisip |
| --- | --- |

4.2.26.

echipamentele de reaprovizionare cu nisip

anexa A, apendicele 1, secţiunea 4.1 4: calitatea nisipului

Utilizarea frânelor cu curenţi turbionari

| 4.2.13 | Rezistenţa liniei |
| --- | --- |

4.2.13

Rezistenţa liniei

anexa A, apendicele 1, secţiunea 5.2: Utilizarea frânelor electrice/magnetice

4.3.4   Interfeţele cu subsistemul exploatare

| Interfaţa | Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză | Referinţă STI Exploatare linii de mare viteză |
| --- | --- | --- |
| Spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara staţiei | 4.2.23 | 4.2.1.3 | (documentaţia pentru personalul întreprinderii feroviare, altul decât mecanicii) |

Interfaţa

Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză

Referinţă STI Exploatare linii de mare viteză

Spaţiul lateral pentru pasageri şi personalul de bord în cazul coborârii pasagerilor în afara staţiei

4.2.23

4.2.1.3

(documentaţia pentru personalul întreprinderii feroviare, altul decât mecanicii)

Executarea de lucrări

4.4.1

| § 4.2.3.6 | (exploatarea de avarie) |
| --- | --- |

§ 4.2.3.6

(exploatarea de avarie)

Avizele acordate întreprinderilor feroviare

4.4.2

| § 4.2.1.2.2.2 | (documentaţia pentru mecanici) |
| --- | --- |

§ 4.2.1.2.2.2

(documentaţia pentru mecanici)

| § 4.2.3.6 | (exploatarea de avarie) |
| --- | --- |

§ 4.2.3.6

(exploatarea de avarie)

| § 4.2.3.4.1 | Gestionarea traficului |
| --- | --- |

§ 4.2.3.4.1

Gestionarea traficului

Rezistenţa liniei pentru Linii de categoria I (sistem de frânare care distribuie energia cinetică prin încălzirea şinei)

4.2.13.1

| 4.2.2.6.2 | performanţele frânei |
| --- | --- |

4.2.2.6.2

performanţele frânei

Competenţele profesionale

4.6

4.6.1

4.3.5   Interfeţele cu STI STF

| Interfaţa | Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză | Referinţă STI Siguranţa în tunelurile feroviare |
| --- | --- | --- |
| Inspecţia stării tunelului | 4.5.1. | planul de întreţinere |

Interfaţa

Referinţă STI Infrastructură pentru mare viteză

Referinţă STI Siguranţa în tunelurile feroviare

Inspecţia stării tunelului

4.5.1.

planul de întreţinere

| 4.5.1. | planul de întreţinere |
| --- | --- |

4.5.1.

planul de întreţinere

Pasarelele de evacuare

| 4.2.23.2. | Peroanele de urgenţă din tuneluri |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Peroanele de urgenţă din tuneluri

| 4.2.2.7. | Pasarelele de evacuare |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Pasarelele de evacuare

4.4   Regulile de exploatare

4.4.1   Executarea lucrărilor

În anumite situaţii care implică lucrări panificate anterior, poate fi necesar să se suspende temporar specificaţiile domeniului infrastructură şi ale elementelor sale constitutive de interoperabilitate definite în capitolele 4 şi 5 ale prezentei STI.

În acest caz, gestionarul de infrastructură trebuie să definească condiţiile excepţionale de exploatare corespunzătoare (de exemplu, restricţiile de viteză, sarcina pe osie, gabaritul de infrastructură) necesare pentru asigurarea siguranţei.

Se aplică următoarele dispoziţii generale:

| — | condiţiile excepţionale de exploatare care nu respectă această STI-urile trebuie să fie temporare şi planificate, |
| --- | --- |

—

condiţiile excepţionale de exploatare care nu respectă această STI-urile trebuie să fie temporare şi planificate,

| — | întreprinderile feroviare care operează pe linie trebuie să fie anunţate cu privire la aceste excepţii temporare, a locul lor geografic, la natura lor şi la mijloacele de semnalizare, |
| --- | --- |

—

întreprinderile feroviare care operează pe linie trebuie să fie anunţate cu privire la aceste excepţii temporare, a locul lor geografic, la natura lor şi la mijloacele de semnalizare,

Dispoziţii speciale de exploatare sunt stabilite în STI Exploatare linii de mare viteză.

4.4.2   Avizele acordate întreprinderilor feroviare

gestionarul de infrastructură va anunţa întreprinderile feroviare despre restricţiile de performanţă temporare care afectează infrastructura, care pot rezulta din evenimente neprevăzute.

4.4.3   Protecţia lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice

gestionarul de infrastructură trebuie să definească mijloacele de protecţie a lucrătorilor împotriva efectelor aerodinamice.

Pentru trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, gestionarul de infrastructură trebuie să ţină cont de viteza reală a trenurilor şi valoarea limită maximă a efectelor aerodinamice dată (pentru o viteză egală cu 300 km/h) de STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză, secţiunea 4.2.6.2.1.

4.5   Regulile de întreţinere

4.5.1   Planul de întreţinere

gestionarul de infrastructură trebuie să aibă, pentru fiecare linie de mare viteză, un plan de întreţinere care să conţină cel puţin:

| — | o serie de valori limită; |
| --- | --- |

—

o serie de valori limită;

| — | o declaraţie despre metodele, competenţele profesionale ale personalului şi echipamentele de protecţie personală necesare a fi folosite. |
| --- | --- |

—

o declaraţie despre metodele, competenţele profesionale ale personalului şi echipamentele de protecţie personală necesare a fi folosite.

| — | regulile care trebuie aplicate pentru protecţia persoanelor care lucrează la sau în apropierea liniei |
| --- | --- |

—

regulile care trebuie aplicate pentru protecţia persoanelor care lucrează la sau în apropierea liniei

| — | mijloacele folosite pentru a verifica respectarea valorilor în exploatare; |
| --- | --- |

—

mijloacele folosite pentru a verifica respectarea valorilor în exploatare;

| — | măsurile luate (restricţie de viteză, timpul de reparaţie) atunci când se depăşesc valorile prescrise; |
| --- | --- |

—

măsurile luate (restricţie de viteză, timpul de reparaţie) atunci când se depăşesc valorile prescrise;

referitor la următoarele elemente:

| — | supraînălţarea liniei, menţionată la 4.2.7; |
| --- | --- |

—

supraînălţarea liniei, menţionată la 4.2.7;

| — | calitatea geometrică a liniei, menţionată la 4.2.10; |
| --- | --- |

—

calitatea geometrică a liniei, menţionată la 4.2.10;

| — | aparatele de cale, menţionate la 4.2.12; |
| --- | --- |

—

aparatele de cale, menţionate la 4.2.12;

| — | marginea peronului, menţionată la 4.2.20. |
| --- | --- |

—

marginea peronului, menţionată la 4.2.20.

| — | inspecţia stării tunelurilor, astfel cum impusă prin STI „Siguranţa în tunelurile feroviare”. |
| --- | --- |

—

inspecţia stării tunelurilor, astfel cum impusă prin STI „Siguranţa în tunelurile feroviare”.

| — | Raza de curbură a liniilor de garare, menţionată la 4.2.25.3. |
| --- | --- |

—

Raza de curbură a liniilor de garare, menţionată la 4.2.25.3.

4.5.2   Cerinţele de întreţinere

Procedura tehnică şi produsele folosite în operaţia de întreţinere nu trebuie să reprezinte un pericol pentru sănătatea persoanelor şi nu trebuie să depăşească nivelurile de poluare admise pentru mediul înconjurător”.

Aceste cerinţe sunt considerate a fi îndeplinite atunci când se demonstrează conformitatea procedurilor şi produselor cu reglementările naţionale.

4.6   Competenţele profesionale

Competenţele profesionale necesare personalului care întreţine subsistemul infrastructură sunt detaliate în panul de întreţinere (a se vedea secţiunea 4.5.1).

Competenţele profesionale necesare pentru exploatarea subsistemului Infrastructură MV sunt tratate de STI Exploatarea şi gestionarea traficului de mare viteză.

4.7   Condiţiile de sănătate şi siguranţă

Condiţiile de sănătate şi siguranţă sunt tratate în conformitate cu cerinţele din secţiunea 4.2, în special secţiunile 4.2.16 (variaţia maximă de presiune în tuneluri), 4.2.18 (caracteristicile electrice), 4.2.20 (peroanele), 4.2.26 (Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor) şi 4.4 (regulile de exploatare).

Pe lângă cerinţele specificate în planul de întreţinere (a se vedea secţiunea 4.5.1), trebuie luate măsuri de precauţie pentru a asigura sănătatea şi un nivel ridicat de siguranţă pentru personalul de întreţinere, în special în zona liniei, în conformitate cu reglementările europene şi naţionale.

Personalul implicat în întreţinerea subsistemului INS MV, atunci când lucrează la sau în apropierea liniei, trebuie să poarte îmbrăcăminte reflectorizantă, care poartă marcajul CE

4.8   Registrul infrastructurii

În conformitate cu articolul 22 (a) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, registrul infrastructurii indică principalele caracteristici ale domeniului infrastructură sau ale părţii implicate din acesta şi corelarea lor cu caracteristicile stabilite de STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză.

Anexa D la prezenta STI indică ce informaţii referitoare la domeniul infrastructură trebuie incluse în registrul de infrastructură. Informaţiile care trebuie incluse în registrul de infrastructură necesare pentru alte subsisteme sunt stabilite în STI-urile respective.

5.   ELEMENTELE CONSTITUTIVE DE INTEROPERABILITATE

5.1   Definiţia

În conformitate cu articolul 2 alineatul (d) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE:

Elementele constitutive de interoperabilitate sunt „orice componentă elementară, grup de componente, subansamblu sau ansamblu complet de echipamente incorporate sau destinate a fi incorporate într-un subsistem, de care depinde direct sau indirect interoperabilitatea sistemului feroviar transeuropean de mare viteză”.

5.1.1   Soluţiile inovatoare

Astfel cum s-a anunţat în secţiunea 4.1 a prezentei STI, soluţiile inovatoare pot necesita o nouă specificaţie şi/sau noi metode de evaluare. Aceste specificaţii şi metode de evaluare sunt dezvoltate prin procesul descris în secţiunea 6.1.4.

5.1.2   Soluţii originale pentru subansamblul liniei

Cerinţele din secţiunile 5.3.1, 5.3.2 şi 5.3.3 se bazează pe o proiectare tradiţională a liniei cu balast, cu şină Vignole (cu baza plată) pe traverse de beton şi fixare ce asigură rezistenţă la alunecarea longitudinală prin acţiunea asupra tălpii şinei. Cu toate acestea, este posibilă îndeplinirea cerinţelor din capitolul 4 folosind un proiect alternativ de linie. Elementele constitutive de interoperabilitate incorporate în aceste proiecte alternative de linie sunt denumite element constitutiv de interoperabilitate original, iar capitolul 6 stabileşte procesul de evaluare a acestor elemente constitutive de interoperabilitate.

5.2   Lista elementelor constitutive

În sensul acestei specificaţii tehnice de interoperabilitate, numai următoarele elemente de interoperabilitate, fie componente individuale sau subansambluri ale liniei, sunt declarate a fi „elemente constitutive de interoperabilitate”:

| — | şina (5.3.1) |
| --- | --- |

—

şina (5.3.1)

| — | sistemele de fixare a şinelor (5.3.2) |
| --- | --- |

—

sistemele de fixare a şinelor (5.3.2)

| — | traversele şi suporturile liniei (5.3.3) |
| --- | --- |

—

traversele şi suporturile liniei (5.3.3)

| — | aparatele de cale (5.3.4) |
| --- | --- |

—

aparatele de cale (5.3.4)

| — | racord de alimentare cu apă (5.3.5). |
| --- | --- |

—

racord de alimentare cu apă (5.3.5).

Următoarele secţiuni descriu specificaţiile aplicabile fiecăruia dintre aceste elemente constitutive.

5.3   Performanţele şi specificaţiile elementelor constitutive

5.3.1   Şina

Liniile de categoriile I, II şi III

Specificaţiile intrinsece ale elementului constitutiv de interoperabilitate „şină” sunt următoarele:

| — | profilul capului de şină |
| --- | --- |

—

profilul capului de şină

| — | masa teoretică liniară |
| --- | --- |

—

masa teoretică liniară

| — | gradul oţelului |
| --- | --- |

—

gradul oţelului

5.3.1.1   Profilul capului de şină

| a) | Linia curentă
  Profilul capului de şină este selectat din intervalul stabilit în anexa A la EN 13674-1:2003 sau este profilul 60 E2 definit în anexa F a prezentei STI.
  Secţiunea 4.2.9.2 a prezentei STI stabileşte cerinţe pentru profilul capului de şină cu scopul de a respecta conicitatea echivalentă. |
| --- | --- |

a)

Linia curentă

Profilul capului de şină este selectat din intervalul stabilit în anexa A la EN 13674-1:2003 sau este profilul 60 E2 definit în anexa F a prezentei STI.

Secţiunea 4.2.9.2 a prezentei STI stabileşte cerinţe pentru profilul capului de şină cu scopul de a respecta conicitatea echivalentă.

| b) | Aparatele de cale
  Profilul capului de şină este selectat din intervalul stabilit în anexa A la EN 13674-2:2003 sau este profilul 60 E2 definit în anexa F a prezentei STI. |
| --- | --- |

b)

Aparatele de cale

Profilul capului de şină este selectat din intervalul stabilit în anexa A la EN 13674-2:2003 sau este profilul 60 E2 definit în anexa F a prezentei STI.

| c) | Profiluri originale ale capului de şină pentru linia curentă
  Proiectarea unor profiluri „originale” (astfel cum este definit în secţiunea 6.1.2) ale capului de şină pentru linia curentă va cuprinde:






  — | o pantă laterală, pe partea capului de şină, cu unghi între 1/20 şi 1/17,2 în legătură cu axa verticală a capului de şină. Distanţa pe verticală dintre nivelul superior al acestei pante laterale şi nivelul superior al şinei este mai mică de 15 mm; |
| --- | --- | --- |

c)

Profiluri originale ale capului de şină pentru linia curentă

Proiectarea unor profiluri „originale” (astfel cum este definit în secţiunea 6.1.2) ale capului de şină pentru linia curentă va cuprinde:

—

o pantă laterală, pe partea capului de şină, cu unghi între 1/20 şi 1/17,2 în legătură cu axa verticală a capului de şină. Distanţa pe verticală dintre nivelul superior al acestei pante laterale şi nivelul superior al şinei este mai mică de 15 mm;

| — | urmată, în direcţia suprafeţei superioare, de o succesiune de tangentoide cu o rază care creşte de la cel puţin 12,7 mm până la cel puţin 250 mm pe axa verticală a capului de şină. |
| --- | --- |

—

urmată, în direcţia suprafeţei superioare, de o succesiune de tangentoide cu o rază care creşte de la cel puţin 12,7 mm până la cel puţin 250 mm pe axa verticală a capului de şină.

Distanţa pe orizontală dintre nivelul superior al coroanei şinei şi punctul de tangenţă este cuprinsă între 33,5 şi 36 mm.

5.3.1.2   Masa teoretică liniară

Masa teoretică liniară a şinei este de peste 53 kg/m.

5.3.1.3   Gradul oţelului

| a) | Linia curentă
  Gradul oţelului şinei trebuie să respecte capitolul 5 al EN13674-1:2003. |
| --- | --- |

a)

Linia curentă

Gradul oţelului şinei trebuie să respecte capitolul 5 al EN13674-1:2003.

| b) | Aparatele de cale
  Gradul oţelului şinei trebuie să respecte capitolul 5 al EN13674-2:2003. |
| --- | --- |

b)

Aparatele de cale

Gradul oţelului şinei trebuie să respecte capitolul 5 al EN13674-2:2003.

5.3.2   Sistemele de fixare a şinelor

Specificaţiile aplicabile pentru sistemul de fixare a şinelor la linia curentă şi la aparatele de cale sunt următoarele:

| a) | rezistenţa minimă a sistemului de fixare la alunecarea longitudinală a şinelor trebuie să respecte EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

a)

rezistenţa minimă a sistemului de fixare la alunecarea longitudinală a şinelor trebuie să respecte EN 13481-2:2002;

| b) | rezistenţa la sarcini repetate trebuie să fie cel puţin aceeaşi cu cea necesară pentru „linia principală” în conformitate cu EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

b)

rezistenţa la sarcini repetate trebuie să fie cel puţin aceeaşi cu cea necesară pentru „linia principală” în conformitate cu EN 13481-2:2002;

| c) | rigiditatea dinamică a plăcii sub şină nu trebuie să depăşească 600 MN/m pentru sistemele de fixare pe traverse de beton; |
| --- | --- |

c)

rigiditatea dinamică a plăcii sub şină nu trebuie să depăşească 600 MN/m pentru sistemele de fixare pe traverse de beton;

| d) | rezistenţa electrică minimă necesară este de 5 kΩ, măsurată în conformitate cu EN 13146-5. Este permis ca gestionarul de infrastructură să solicite o rezistenţă mai mare acolo unde acest lucru este impus de anumite sisteme de control comandă şi semnalizare; |
| --- | --- |

d)

rezistenţa electrică minimă necesară este de 5 kΩ, măsurată în conformitate cu EN 13146-5. Este permis ca gestionarul de infrastructură să solicite o rezistenţă mai mare acolo unde acest lucru este impus de anumite sisteme de control comandă şi semnalizare;

5.3.3   Traversele şi suporturile liniei

Specificaţiile aplicabile pentru elementul constitutiv de interoperabilitate traverse de beton folosite la linia cu balast, descrise la 6.2.5.1, sunt următoarele:

| a) | masa traverselor de beton pe linia curentă trebuie să fie de cel puţin 220 kg, |
| --- | --- |

a)

masa traverselor de beton pe linia curentă trebuie să fie de cel puţin 220 kg,

| b) | traversele de beton pe linia curentă trebuie să aibă o lungime minimă de 2,25 m. |
| --- | --- |

b)

traversele de beton pe linia curentă trebuie să aibă o lungime minimă de 2,25 m.

5.3.4   Aparatele de cale

Aparatele de cale conţin elementele constitutive de interoperabilitate menţionate anterior.

Cu toate acestea, propriile lor caracteristici de proiectare sunt evaluate pentru a confirma faptul că acestea îndeplinesc cerinţele următoarelor secţiuni ale prezentei STI:

| a) | 4.2.12.1 Mijloacele de detectare şi blocare |
| --- | --- |

a)

4.2.12.1 Mijloacele de detectare şi blocare

| b) | 4.2.12.2 Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil |
| --- | --- |

b)

4.2.12.2 Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil

| c) | 4.2.12.3 Caracteristicile geometrice |
| --- | --- |

c)

4.2.12.3 Caracteristicile geometrice

5.3.5   Racordul de alimentare cu apă

Racordurile de alimentare cu apă trebuie să fie compatibile cu racordarea la alimentarea cu apă descrisă în STI privind materialul rulant pentru trenuri de mare viteză.

6.   EVALUAREA CONFORMITĂŢII ŞI/SAU ADECVĂRII LA UTILIZARE A ELEMENTELOR CONSTITUTIVE ŞI VERIFICAREA SUBSISTEMELOR

6.1.   Elemente constitutive de interoperabilitate

6.1.1.   Procedurile de evaluare a conformităţii şi adecvării la utilizare

Procedura de evaluare a conformităţii şi adecvării la utilizare a elementelor constitutive definite în capitolul 5 al prezentei STI se va realiza prin aplicarea unor module specificate în anexa C la această specificaţie.

Atunci când modulele specificate în anexa C a prezentei STI o impun, evaluarea conformităţii şi a adecvării la utilizare a unui element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie realizată de un organism notificat, la care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate a depus cererea. Fabricantul unui element constitutiv de interoperabilitate sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate va întocmi o declaraţie CE de conformitate sau o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare în conformitate cu articolul 13 alineatul 1 al şi anexa IV secţiunea 3 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, înainte de comercializa elementul constitutiv de interoperabilitate.

Conformitatea sau adecvarea la utilizare a fiecărui element constitutiv de interoperabilitate este evaluată pe baza a trei criterii:

| 6.1.1.1 | Compatibilitatea cu cerinţele subsistemului.
  Elementul constitutiv de interoperabilitate se foloseşte ca o componentă a subsistemului infrastructură care va fi evaluată conform secţiunii 6.2 a STI. Utilizarea acestuia într-un subansamblu nu afectează conformitatea subsistemului infrastructură, în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat, cu cerinţele stabilite în capitolul 4 al STI. |
| --- | --- |

6.1.1.1

Compatibilitatea cu cerinţele subsistemului.

Elementul constitutiv de interoperabilitate se foloseşte ca o componentă a subsistemului infrastructură care va fi evaluată conform secţiunii 6.2 a STI. Utilizarea acestuia într-un subansamblu nu afectează conformitatea subsistemului infrastructură, în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat, cu cerinţele stabilite în capitolul 4 al STI.

| 6.1.1.2 | Compatibilitatea cu alte elemente constitutive de interoperabilitate şi componente ale subsistemului cu care este destinat să aibă interfeţe. |
| --- | --- |

6.1.1.2

Compatibilitatea cu alte elemente constitutive de interoperabilitate şi componente ale subsistemului cu care este destinat să aibă interfeţe.

| 6.1.1.3 | Conformitatea cu cerinţele tehnice specifice
  Conformitatea cu cerinţele tehnice specifice (dacă acestea există) este stabilită în capitolul 5 al STI. |
| --- | --- |

6.1.1.3

Conformitatea cu cerinţele tehnice specifice

Conformitatea cu cerinţele tehnice specifice (dacă acestea există) este stabilită în capitolul 5 al STI.

6.1.2   Definiţia elementelor constitutive de interoperabilitate „stabilite”, „originale” şi „inovatoare”

Un element constitutiv de interoperabilitate „stabilit” îndeplineşte următoarele condiţii:

| a) | respectă performanţele stabilite în capitolul 5 al prezentei STI |
| --- | --- |

a)

respectă performanţele stabilite în capitolul 5 al prezentei STI

| b) | respectă standardul (standardele) european (europene) relevant(e) |
| --- | --- |

b)

respectă standardul (standardele) european (europene) relevant(e)

| c) | este compatibil cu alte elemente constitutive de interoperabilitate în tipul special de subansamblu în cadrul căruia este destinat a fi utilizat. |
| --- | --- |

c)

este compatibil cu alte elemente constitutive de interoperabilitate în tipul special de subansamblu în cadrul căruia este destinat a fi utilizat.

| d) | tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului. |
| --- | --- |

d)

tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului.

Un element constitutiv de interoperabilitate „original” îndeplineşte următoarele condiţii:

| e) | nu îndeplineşte una sau mai multe din cerinţele de la punctele a), b) sau c) pentru elemente constitutive de interoperabilitate „stabilite”. |
| --- | --- |

e)

nu îndeplineşte una sau mai multe din cerinţele de la punctele a), b) sau c) pentru elemente constitutive de interoperabilitate „stabilite”.

| f) | tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului. |
| --- | --- |

f)

tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului.

Singurele elemente constitutive de interoperabilitate originale sunt şina, sistemele de fixare a şinelor, traversele şi suporturile şinei.

Un element constitutiv de interoperabilitate „inovator” îndeplineşte următoarea condiţie:

| g) | tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat nu respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului. |
| --- | --- |

g)

tipul special de subansamblu în cadrul căruia acesta este destinat să fie utilizat nu respectă performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, în măsura în care acestea se aplică subansamblului.

6.1.3.   Procedurile de aplicat elementelor constitutive de interoperabilitate stabilite şi originale

Următorul tabel indică procedurile care trebuie urmate pentru elementele constitutive de interoperabilitate „stabilite” şi „originale”, în funcţie de momentul apariţiei lor pe piaţă, înainte sau după publicarea prezentei STI.

| | Stabilit | Original |
| --- | --- | --- |
| Apărut pe piaţa UE înainte de publicarea acestei versiuni a STI | procedura E1 | procedura N1 |
| Apărut pe piaţa UE după publicarea acestei versiuni a STI | procedura E2 | procedura N2 |

Stabilit

Original

Apărut pe piaţa UE înainte de publicarea acestei versiuni a STI

procedura E1

procedura N1

Apărut pe piaţa UE după publicarea acestei versiuni a STI

procedura E2

procedura N2

Un exemplu de element constitutiv de interoperabilitate pentru care se aplică procedura N1 este o secţiune de cale ferată apărută deja pe piaţa UE, care nu este documentată în prezent în EN 13674-1:2003.

6.1.4.   Procedurile de aplicat elementelor constitutive de interoperabilitate inovatoare

Soluţiile inovatoare de interoperabilitate necesită specificaţii noi şi/sau metode noi de evaluare.

Atunci când o soluţie propusă să fie un element constitutiv de interoperabilitate este inovatoare, astfel cum este definit în secţiunea 6.1.2, fabricantul trebuie să declare diferenţele faţă de secţiunea relevantă din STI. Agenţia Feroviară Europeană (AFE) finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă adecvate ale elementelor constitutive şi dezvoltă metodele de evaluare.

Specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare şi metodele de evaluare sunt încorporate în STI prin procesul de revizie. De îndată ce aceste documente sunt publicate, fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate pot alege procedura de evaluare a elementelor constitutive de interoperabilitate, astfel cum este specificat în secţiunea 6.1.5.

După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată în conformitate cu articolul 21 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, se permite utilizarea soluţiei inovatoare înainte de a fi încorporată în STI.

6.1.5   Aplicarea modulelor

Următoarele module de evaluare a conformităţii elementelor constitutive de interoperabilitate sunt utilizate pentru domeniul infrastructură:

| A | Controlul intern al producţiei |
| --- | --- |
| A1 | Controlul intern al proiectării cu verificarea producţiei |
| B | Examinarea de tip |
| D | Sistemul de asigurare a calităţii producţiei |
| F | Verificarea produsului |
| H1 | Sistemul de asigurare integrală a calităţii |
| H2 | Sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării |
| V | Validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare) |

A

Controlul intern al producţiei

A1

Controlul intern al proiectării cu verificarea producţiei

B

Examinarea de tip

D

Sistemul de asigurare a calităţii producţiei

F

Verificarea produsului

H1

Sistemul de asigurare integrală a calităţii

H2

Sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării

V

Validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare)

Tabelul de mai jos prezintă modulele de evaluare a conformităţii elementului constitutiv de interoperabilitate care pot fi alese pentru fiecare din procedurile identificate mai jos. Modulele de evaluare sunt definite în anexa C a prezentei STI.

| procedurile | şina | dispozitivele de fixare | traversele şi suporturile | Aparatele de cale |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E1 (4) | A1 sau H1 | A sau H1 |
| E2 | B + D sau B + F sau H1 |
| N1 | B + D + V sau B + F + V sau H1 + V |
| N2 | B + D + V sau B + F + V sau H2 + V |

procedurile

şina

dispozitivele de fixare

traversele şi suporturile

Aparatele de cale

E1 (4)

4

A1 sau H1

A sau H1

E2

B + D sau B + F sau H1

N1

B + D + V sau B + F + V sau H1 + V

N2

B + D + V sau B + F + V sau H2 + V

În cazul elementelor constitutive de interoperabilitate „originale”, fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate numeşte un organism notificat, care trebuie să verifice dacă adecvarea la utilizare şi caracteristicile intrinsece ale elementului constitutiv supus evaluării îndeplinesc dispoziţiile relevante ale capitolului 4, care descriu funcţiile pe care elementul constitutiv trebuie să le îndeplinească în subsistemul său. Organismul notificat trebuie să evalueze şi performanţa produsului în condiţii de exploatare.

Proprietăţile şi specificaţiile elementului constitutiv, care contribuie la cerinţele specificate pentru subsistem, trebuie să fie descrise în întregime în fişa tehnică a elementului constitutiv de interoperabilitate, împreună cu interfeţele acestora, pe parcursul acestei verificări iniţiale pentru a permite o evaluare ulterioară ca element constitutiv al subsistemului.

Evaluarea de conformitate a elementelor constitutive de interoperabilitate „stabilite” şi „originale” trebuie să cuprindă fazele şi caracteristicile indicate în tabelele din anexa A.

6.1.6   Metodele de evaluare a elementelor constitutive de interoperabilitate

6.1.6.1   Elementele constitutive de interoperabilitate care fac obiectul altor directive comunitare

Articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, stipulează: „Dacă elementele constitutive de interoperabilitate fac obiectul altor directive comunitare care reglementează alte aspecte, declaraţia de conformitate CE sau de adecvare pentru utilizare specifică, în aceste cazuri, faptul că elementele constitutive de interoperabilitate îndeplinesc, de asemenea, cerinţele din celelalte directive.”

6.1.6.2   Evaluarea sistemului de fixare

Declaraţia de conformitate CE trebuie să fie însoţită de o declaraţie care să stabilească:

| — | combinaţia de şină, înclinaţie a liniei, placă a şinei (şi intervalul său de rigiditate) şi tip de traverse sau suporturi de cale cu care poate fi utilizat sistemul de fixare |
| --- | --- |

—

combinaţia de şină, înclinaţie a liniei, placă a şinei (şi intervalul său de rigiditate) şi tip de traverse sau suporturi de cale cu care poate fi utilizat sistemul de fixare

| — | rezistenţa electrică reală furnizată de sistemul de fixare (secţiunea 5.3.2 impune o rezistenţă electrică minimă de 5 kΩ. Totuşi, este posibil să fie necesară o rezistenţă electrică mai mare pentru a asigura compatibilitatea cu sistemul ales de control, comandă şi semnalizare). |
| --- | --- |

—

rezistenţa electrică reală furnizată de sistemul de fixare (secţiunea 5.3.2 impune o rezistenţă electrică minimă de 5 kΩ. Totuşi, este posibil să fie necesară o rezistenţă electrică mai mare pentru a asigura compatibilitatea cu sistemul ales de control, comandă şi semnalizare).

6.1.6.3   Validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare)

Atunci când se aplică modulul V, evaluarea de adecvare pentru utilizare trebuie realizată:

| — | cu combinaţiile declarate de elemente constitutive de interoperabilitate şi de înclinaţie a liniei |
| --- | --- |

—

cu combinaţiile declarate de elemente constitutive de interoperabilitate şi de înclinaţie a liniei

| — | pe o linie pe care viteza celor mai rapide trenuri este de cel puţin 160 km/h şi cea mai grea sarcină pe osie a materialului rulant este de cel puţin 170 kN |
| --- | --- |

—

pe o linie pe care viteza celor mai rapide trenuri este de cel puţin 160 km/h şi cea mai grea sarcină pe osie a materialului rulant este de cel puţin 170 kN

| — | cu cel puţin 1/3 din elementele constitutive de interoperabilitate instalate la curbe (nu se aplică aparatelor de cale) |
| --- | --- |

—

cu cel puţin 1/3 din elementele constitutive de interoperabilitate instalate la curbe (nu se aplică aparatelor de cale)

| — | durata programului pentru validare (perioada de testare) este cea necesară pentru un trafic de 20 milioane tone-registru şi nu este mai mică de 1 an. |
| --- | --- |

—

durata programului pentru validare (perioada de testare) este cea necesară pentru un trafic de 20 milioane tone-registru şi nu este mai mică de 1 an.

În cazul în care evaluarea conformităţii este cel mai eficient realizată prin trimiterea la evidenţele istoricului de întreţinere, se permite organismului notificat să utilizeze evidenţe furnizate de un gestionar de infrastructură sau o entitate contractantă cu experienţă în utilizarea elementului constitutiv de interoperabilitate.

6.2   Subsistem infrastructură

6.2.1   Dispoziţii generale

La cererea entităţii contractante sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, organismul notificat efectuează verificarea CE a subsistemului infrastructură, în conformitate cu articolul 18 din şi anexa VI la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, şi în conformitate cu dispoziţiile modulelor relevante specificate în anexa C la această STI.

Dacă entitatea contractantă poate demonstra faptul că testele şi verificările unui subsistem de infrastructură au fost considerate reuşite pentru aplicaţii anterioare ale unei proiectări în condiţii similare, organismul notificat trebuie să ţină cont de aceste teste şi verificări pentru evaluarea conformităţii.

Evaluarea de conformitate a subsistemului infrastructură trebuie să respecte fazele şi caracteristicile indicate prin X în anexa B1 la această STI.

Atunci când este necesară utilizarea regulilor naţionale conform capitolului 4, evaluarea de conformitate corespunzătoare trebuie să fie realizată conform procedurilor aflate în responsabilitatea statului membru în cauză.

Entitatea contractantă trebuie să întocmească declaraţia de verificare CE pentru subsistemul infrastructură, în conformitate cu articolul 18 din şi anexa V la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

6.2.2   Rezervat

6.2.3   Soluţiile inovatoare

Dacă un subsistem încorporează un subansamblu nedestinat să respecte performanţele stabilite în capitolul 4 a prezentei STI, acesta este clasificat ca fiind „inovator”.

Soluţiile inovatoare de interoperabilitate necesită specificaţii noi şi/sau metode noi de evaluare.

Atunci când subsistemul infrastructură include o soluţie inovatoare, entitatea contractantă trebuie să specifice abaterile faţă de secţiunea relevantă a STI.

Agenţia Feroviară Europeană finalizează specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare ale acestei soluţii şi dezvoltă metodele de evaluare.

Specificaţiile funcţionale şi de interfaţă corespunzătoare şi metodele de evaluare sunt încorporate în STI prin procesul de revizie. De îndată ce aceste documente sunt publicate, fabricantul sau entitatea contractantă sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate pot alege procedura de evaluare pentru infrastructură, astfel cum este specificat în secţiunea 6.2.4.

După intrarea în vigoare a deciziei Comisiei, luată în conformitate cu articolul 21 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, se permite utilizarea soluţiei inovatoare înainte de a fi încorporată în STI.

6.2.4   Aplicarea modulelor

Pentru procedura de verificare a subsistemului infrastructură, entitatea contractantă sau reprezentantul autorizat al acestuia în Comunitate pot alege între:

| — | procedura de verificare a unităţii (modulul SG) indicată în anexa C la această STI, sau |
| --- | --- |

—

procedura de verificare a unităţii (modulul SG) indicată în anexa C la această STI, sau

| — | procedura de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării (modulul SH2) indicată în anexa C.9 la această STI. |
| --- | --- |

—

procedura de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării (modulul SH2) indicată în anexa C.9 la această STI.

6.2.4.1   Aplicarea modulului SH2

Modulul SH2 poate fi ales numai atunci când activităţile care contribuie la subsistemul propus spre verificare (proiectare, producţie, asamblare, instalare) fac obiectul unui sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit, certificat şi monitorizat de un organism notificat.

6.2.4.2   Aplicarea modulului SG

În cazul în care evaluarea conformităţii este cel mai eficient realizată prin utilizarea unui vehicul de înregistrare a liniei, se permite organismului notificat să utilizeze rezultatele generate de vehiculul de înregistrare a liniei exploatat în numele gestionarului de infrastructură sau al entităţii contractante. (A se vedea 6.2.6.2).

6.2.5   Soluţiile tehnice care dau prezumţia de conformitate în faza de proiectare

6.2.5.1   Evaluarea rezistenţei liniei

Linia curentă cu balast care este conformă cu următoarele caracteristici se consideră că a îndeplinit cerinţele stabilite în paragraful 4.2.13.1 referitoare la rezistenţa liniei la forţele longitudinale, verticale şi laterale:

| — | Sunt îndeplinite cerinţele pentru componentele liniei, definite în capitolul 5 „Elementele constitutive de interoperabilitate”, pentru elementele constitutive de interoperabilitate reprezentate de şină (5.3.1), sistemul de fixare a şinelor (5.3.2) şi traversele şi suporturile (5.3.3); |
| --- | --- |

—

Sunt îndeplinite cerinţele pentru componentele liniei, definite în capitolul 5 „Elementele constitutive de interoperabilitate”, pentru elementele constitutive de interoperabilitate reprezentate de şină (5.3.1), sistemul de fixare a şinelor (5.3.2) şi traversele şi suporturile (5.3.3);

| — | Se utilizează traverse de beton pe întreaga lungime, cu excepţia unor secţiuni scurte care nu depăşesc 10 m, aflate la o distanţă de cel puţin 50 m una de cealaltă; |
| --- | --- |

—

Se utilizează traverse de beton pe întreaga lungime, cu excepţia unor secţiuni scurte care nu depăşesc 10 m, aflate la o distanţă de cel puţin 50 m una de cealaltă;

| — | Se utilizează pe întreaga lungime tip de balast şi profil în conformitate cu normele naţionale; |
| --- | --- |

—

Se utilizează pe întreaga lungime tip de balast şi profil în conformitate cu normele naţionale;

| — | Există cel puţin 1 500 de sisteme de fixare a şinelor pe fiecare şină, pe lungimea unui kilometru. |
| --- | --- |

—

Există cel puţin 1 500 de sisteme de fixare a şinelor pe fiecare şină, pe lungimea unui kilometru.

6.2.5.2   Evaluarea conicităţii echivalente

Se consideră că linia curentă a îndeplinit cerinţele din secţiunea 4.2.9.2, dacă aceasta are următoarele caracteristici de proiectare:

| — | Secţiunea liniei 60 E 1 definită în EN 13674-1:2003 cu o înclinaţie a liniei de 1 la 20 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm |
| --- | --- |

—

Secţiunea liniei 60 E 1 definită în EN 13674-1:2003 cu o înclinaţie a liniei de 1 la 20 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm

| — | Secţiunea liniei 60 E 1 definită în EN 13674-1:2003 cu o înclinaţie a liniei de 1 la 40 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm (numai pentru viteze mai mici de sau egale cu 280 km/h) |
| --- | --- |

—

Secţiunea liniei 60 E 1 definită în EN 13674-1:2003 cu o înclinaţie a liniei de 1 la 40 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm (numai pentru viteze mai mici de sau egale cu 280 km/h)

| — | Secţiunea liniei 60 E 2 definită în anexa F la această STI cu o înclinaţie a liniei de 1 la 40 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

Secţiunea liniei 60 E 2 definită în anexa F la această STI cu o înclinaţie a liniei de 1 la 40 şi ecartamentul liniilor între 1 435 mm şi 1 437 mm.

6.2.6   Cerinţele speciale pentru evaluarea de conformitate

6.2.6.1   Evaluarea gabaritului minim de infrastructură

Până la publicarea standardelor EN armonizate referitoare la gabarite, fişa tehnică trebuie să conţină o descriere a regulilor aferente alese de gestionarul de infrastructură în conformitate cu secţiunea 4.2.3.

Evaluarea gabaritului minim de infrastructură se realizează prin utilizarea rezultatelor calculelor efectuate de gestionarul de infrastructură sau de entitatea contractantă pe baza acestor reguli aferente.

6.2.6.2   Evaluarea valorii minime a ecartamentului mediu al liniilor

Metoda de măsurare a ecartamentului liniilor este furnizată în secţiunea 4.2.2 a EN 13848-1.2003.

6.2.6.3   Evaluarea rigidităţii liniei

Dat fiind faptul că cerinţele de rigiditate a liniei sunt un punct deschis, nu este necesară evaluarea de către un organism notificat.

6.2.6.4   Evaluarea înclinaţiei liniei

Înclinaţia liniei este evaluată numai în faza de proiectare.

6.2.6.5   Evaluarea variaţiei maxime de presiune în tuneluri

Evaluarea variaţiei maxime de presiune în tunel (criteriul 10 kPa) se realizează prin utilizarea rezultatelor calculelor efectuate de gestionarul de infrastructură sau de entitatea contractantă pe baza tuturor condiţiilor de funcţionare, cu toate trenurile care respectă STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză şi destinate să circule în tunelul ce urmează a fi evaluat.

Parametrii de intrare care urmează a fi utilizaţi trebuie să fie astfel încât să se îndeplinească semnătura de presiune caracteristică de referinţă a trenurilor (definită în STI privind materialul rulant pentru trenurile de mare viteză).

Secţiunile de referinţă ale trenurilor interoperabile care urmează a fi avute în vedere trebuie să fie, independent pentru fiecare vehicul motorizat sau cu remorcă:

| — | 12 m2 pentru vehiculele proiectate pentru profil cinematic de referinţă GC, |
| --- | --- |

—

12 m2 pentru vehiculele proiectate pentru profil cinematic de referinţă GC,

2

| — | 11 m2 pentru vehiculele proiectate pentru profil cinematic de referinţă GB, |
| --- | --- |

—

11 m2 pentru vehiculele proiectate pentru profil cinematic de referinţă GB,

2

| — | 10 m2 pentru vehicule proiectate pentru profiluri cinematice mai mici. |
| --- | --- |

—

10 m2 pentru vehicule proiectate pentru profiluri cinematice mai mici.

2

Evaluarea va ţine cont de trăsăturile de construcţie care reduc variaţia de presiune (forma intrării în tunel, puţurile, etc.), dacă acestea există, precum şi de lungimea tunelului.

6.2.6.6   Evaluarea zgomotului şi vibraţiilor

Nu este necesară nicio evaluare de către un organism notificat.

6.3   Evaluarea de conformitate atunci când viteza este folosită ca un criteriu de migraţie

Secţiunea 7.2.5 permite darea în exploatare a unei linii la o viteză inferioară decât viteza finală destinată.

Această secţiune stabileşte cerinţele pentru evaluarea de conformitate în acest caz.

Anumite valori limită stabilite în capitolul 4 depind de viteza destinată pentru linie.

Conformitatea ar trebui evaluată la viteza finală destinată; totuşi, se permite evaluarea caracteristicilor ce depind de viteză la viteza inferioară, în momentul dării în exploatare.

Conformitatea celorlalte caracteristici pentru viteza destinată pentru linie rămâne valabilă.

Pentru a declara interoperabilitatea la această viteză destinată, este necesar doar să se evalueze conformitatea caracteristicilor care sunt temporar nerespectate, atunci când acestea sunt readuse la nivelul necesar.

6.4   Evaluarea planului de întreţinere

Secţiunea 4.5 impune ca gestionarul de infrastructură să aibă, pentru fiecare linie de mare viteză, un plan de întreţinere pentru subsistemul infrastructură. Organismul notificat va confirma existenţa planului de întreţinere şi faptul că acesta conţine elementele enumerate în secţiunea 4.5.1.

Organismul notificat nu este responsabil de evaluarea adecvării cerinţelor detaliate stabilite în plan.

Organismul notificat include o copie a planului de întreţinere în fişa tehnică solicitată în articolul 18 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

6.5   Evaluarea subsistemului întreţinere

Subsistemul întreţinere este inclus în zona operaţională (a se vedea anexa II.1 la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE). În consecinţă, nu există verificare CE a acestui subsistem.

În conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, statul membru interesat este cel responsabil de evaluarea de conformitate a subsistemului întreţinere.

Evaluarea de conformitate a subsistemului întreţinere trebuie să respecte fazele şi caracteristicile indicate prin X în anexa B2 la această STI.

6.6   Elemente constitutive interoperabile fără declaraţie CE

6.6.1   General

Pentru o perioadă limitată de timp, cunoscută şi sub denumirea de „perioadă de tranziţie”, elementele constitutive de interoperabilitate fără declaraţie de conformitate CE sau declaraţie de adecvare pentru utilizare CE pot fi în mod excepţional încorporate în subsisteme, cu condiţia ca dispoziţiile cuprinse în prezenta secţiune să fie îndeplinite.

6.6.2   Perioada de tranziţie

Perioada de tranziţie începe de la intrarea în vigoare a prezentei STI şi durează şase ani.

După încheierea perioadei de tranziţie şi cu excepţiile permise în secţiunea 6.6.3.3 de mai jos, elementele constitutive de interoperabilitate fac obiectul declaraţiei CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare înainte de a fi încorporate în subsistem.

6.6.3   Certificarea subsistemelor care conţin elemente constitutive de interoperabilitate necertificate în cursul perioadei de tranziţie

6.6.3.1   Condiţiile

Pe durata perioadei de tranziţie, unui organism notificat îi este permis să emită un certificat de conformitate pentru un subsistem, chiar dacă unele elemente constitutive de interoperabilitate incorporate în cadrul subsistemului nu sunt acoperite de declaraţiile CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare relevante în conformitate cu prezenta STI, dacă sunt îndeplinite următoarele trei criterii:

| — | conformitatea subsistemului a fost verificată în ceea ce priveşte cerinţele definite în capitolul 4 din prezenta STI de către organismul notificat, şi |
| --- | --- |

—

conformitatea subsistemului a fost verificată în ceea ce priveşte cerinţele definite în capitolul 4 din prezenta STI de către organismul notificat, şi

| — | realizând evaluări suplimentare, organismul notificat confirmă faptul că adecvarea la utilizare şi/sau conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate este în conformitate cu cerinţele din capitolul 5, şi |
| --- | --- |

—

realizând evaluări suplimentare, organismul notificat confirmă faptul că adecvarea la utilizare şi/sau conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate este în conformitate cu cerinţele din capitolul 5, şi

| — | elementele constitutive de interoperabilitate care nu sunt incluse în declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare relevantă trebuie să fi fost utilizate în cadrul unui subsistem deja dat în exploatare în cel puţin un stat membru înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI. |
| --- | --- |

—

elementele constitutive de interoperabilitate care nu sunt incluse în declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare relevantă trebuie să fi fost utilizate în cadrul unui subsistem deja dat în exploatare în cel puţin un stat membru înainte de intrarea în vigoare a prezentei STI.

Declaraţiile CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare nu sunt redactate pentru elementele constitutive de interoperabilitate evaluate în acest mod.

6.6.3.2   Notificarea

Certificatul de conformitate al subsistemului indică în mod clar ce elemente constitutive de interoperabilitate au fost evaluate de către organismul notificat ca parte a verificării subsistemului.

Declaraţia CE de verificare a subsistemului indică în mod clar:

| — | elementele constitutive de interoperabilitate evaluate ca parte a subsistemului; |
| --- | --- |

—

elementele constitutive de interoperabilitate evaluate ca parte a subsistemului;

| — | Confirmarea faptului că subsistemul conţine elementele constitutive de interoperabilitate identice cu cele verificate ca parte a subsistemului; |
| --- | --- |

—

Confirmarea faptului că subsistemul conţine elementele constitutive de interoperabilitate identice cu cele verificate ca parte a subsistemului;

| — | Pentru respectivele elementele constitutive de interoperabilitate, motivul(ele) pentru care fabricantul nu a furnizat declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare înainte de încorporarea în subsistem. |
| --- | --- |

—

Pentru respectivele elementele constitutive de interoperabilitate, motivul(ele) pentru care fabricantul nu a furnizat declaraţia CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare înainte de încorporarea în subsistem.

6.6.3.3   Punerea în aplicare a duratei de viaţă

Producţia sau modernizarea/reînnoirea subsistemului în cauză trebuie să se finalizeze pe durata unei perioade de tranziţie de şase ani. Având în vedere durata de viaţă a subsistemului:

| — | Pe durata perioadei de tranziţie şi |
| --- | --- |

—

Pe durata perioadei de tranziţie şi

| — | sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului |
| --- | --- |

—

sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului

elementele constitutive de interoperabilitate care nu au o declaraţie CE de conformitate şi/sau de adecvare pentru utilizare şi sunt de acelaşi tip construit de acelaşi fabricant pot fi utilizate pentru înlocuirile legate de întreţinere şi ca piese de schimb pentru subsistem.

După încheierea perioadei de tranziţie şi

| — | până când sistemul este modernizat, reînnoit sau înlocuit şi |
| --- | --- |

—

până când sistemul este modernizat, reînnoit sau înlocuit şi

| — | sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului |
| --- | --- |

—

sub răspunderea organismului care a emis declaraţia de verificare CE a subsistemului

elementele constitutive de interoperabilitate care nu au o declaraţie CE de conformitate şi/sau adecvare pentru utilizare şi sunt de acelaşi tip construit de acelaşi fabricant pot fi utilizate în continuare pentru înlocuirile legate de întreţinere.

6.6.4   Măsurile de supraveghere

Pe durata perioadei de tranziţie statele membre supraveghează:

| — | numărul şi tipul elementelor constitutive de interoperabilitate introduse pe piaţă în propriul lor stat; |
| --- | --- |

—

numărul şi tipul elementelor constitutive de interoperabilitate introduse pe piaţă în propriul lor stat;

| — | se asigură de faptul că, în cazul în care un sistem este prezentat pentru autorizare, sunt identificate motivele de necertificare a elementului constitutiv de interoperabilitate de către fabricant; |
| --- | --- |

—

se asigură de faptul că, în cazul în care un sistem este prezentat pentru autorizare, sunt identificate motivele de necertificare a elementului constitutiv de interoperabilitate de către fabricant;

| — | notifică Comisiei şi celorlalte state membre detaliile elementului constitutiv de interoperabilitate necertificat şi motivele de necertificare. |
| --- | --- |

—

notifică Comisiei şi celorlalte state membre detaliile elementului constitutiv de interoperabilitate necertificat şi motivele de necertificare.

7.   PUNEREA ÎN APLICARE A STI INFRASTRUCTURĂ

7.1.   Aplicarea prezentei STI pe liniile de mare viteză care urmează să fie date în exploatare

Capitolele 4 până la 6 şi orice dispoziţii specifice de la paragraful 7.3 de mai jos se aplică în întregime liniilor care intră în domeniul geografic de aplicare al prezentei STI (cf. alineatului 1.2), care urmează să fie date în exploatare după intrarea în vigoare a prezentei STI.

7.2.   Aplicarea prezentei STI pe liniile de mare viteză deja în exploatare

Strategia descrisă în această STI se aplică liniilor modernizate şi reînnoite în conformitate cu condiţiile stabilite în articolul 14 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE. În acest context special, strategia de migrare indică modul în care instalaţiile existente urmează să fie adaptate, atunci când se justifică acest lucru din punct de vedere economic. Următoarele principii se aplică în cazul STI privind infrastructura.

7.2.1.   Clasificarea lucrărilor

Modificarea liniilor existente pentru a le aduce la conformitatea cu STI-urile implică cheltuieli de investiţii ridicate şi, în consecinţă, se poate realiza doar treptat.

Având în vedere durata de viaţă estimată a diferitelor părţi ale subsistemului infrastructură, lista părţilor respective, în ordine descrescătoare de dificultate a modificării, este următoarea:

Lucrări civile:

| — | planul liniilor (raza curbelor, distanţa dintre axele liniilor, declivităţile în urcare şi la coborâre), |
| --- | --- |

—

planul liniilor (raza curbelor, distanţa dintre axele liniilor, declivităţile în urcare şi la coborâre),

| — | tunelurile (libera trecere şi secţiunea transversală), |
| --- | --- |

—

tunelurile (libera trecere şi secţiunea transversală),

| — | structurile feroviare (rezistenţa la sarcinile verticale), |
| --- | --- |

—

structurile feroviare (rezistenţa la sarcinile verticale),

| — | structurile rutiere (spaţiile libere), |
| --- | --- |

—

structurile rutiere (spaţiile libere),

| — | staţiile (peroanele pentru pasageri); |
| --- | --- |

—

staţiile (peroanele pentru pasageri);

Construcţia liniei:

| — | fundaţia, |
| --- | --- |

—

fundaţia,

| — | aparatele de cale, |
| --- | --- |

—

aparatele de cale,

| — | linia curentă; |
| --- | --- |

—

linia curentă;

Diverse echipamente şi utilaje de întreţinere.

7.2.2.   Parametrii şi specificaţii referitoare la lucrările civile

Acestea vor fi aduse la conformitate în cursul unor proiecte mari de construcţii civile de modernizare menite să îmbunătăţească performanţele liniei.

Elementele referitoare la lucrările civile implică cele mai multe constrângeri, deoarece cel mai adesea ele nu pot fi modificate atunci când se realizează o lucrare de restructurare completă (structuri, tuneluri, lucrări de pământ).

Analiza dinamică, dacă este necesară, în conformitate cu clauza 4.2.14.2 a prezentei STI

| — | este necesară în cazul modernizării liniilor existente, |
| --- | --- |

—

este necesară în cazul modernizării liniilor existente,

| — | nu este necesară în cazul reînnoirii liniilor existente. |
| --- | --- |

—

nu este necesară în cazul reînnoirii liniilor existente.

7.2.3.   Parametrii şi caracteristicile referitoare la construcţia liniei

Acestea sunt mai puţin cruciale cu privire la modificările parţiale, fie datorită faptului că ele pot fi modificate treptat de zone cu întindere geografică limitată, fie datorită faptului că anumite componente pot fi modificate independent de ansamblul din care fac parte.

Acestea vor fi aduse la conformitate în cursul unor proiecte mari de modernizare a infrastructurii, menite să îmbunătăţească performanţele liniei.

Este posibilă înlocuirea treptată a tuturor sau a unei părţi a elementelor de suprastructură cu elemente în conformitate cu STI. În asemenea cazuri, trebuie să se aibă în vedere faptul că fiecare dintre aceste elemente, luat separat, nu poate asigura de unul singur conformitatea ansamblului: conformitatea unui subsistem poate fi afirmată doar global, de exemplu, atunci când toate elementele au fost aduse la conformitatea cu STI.

Etapele intermediare se pot dovedi necesare, în acest caz, pentru a menţine compatibilitatea suprastructurii cu dispoziţiile altor subsisteme (control şi comandă şi semnalizare, energie), precum şi cu circulaţia trenurilor care nu intră în sfera prezentei STI.

7.2.4.   Parametrii şi caracteristicile referitoare la diverse echipamente şi utilaje de întreţinere

Acestea vor fi aduse la conformitate în conformitate nevoile exprimate de operatorii care folosesc staţiile şi utilajele de întreţinere avute în vedere.

7.2.5.   Viteza drept criteriu de migrare

Este permisă darea în exploatare a unei linii la o viteză inferioară decât viteza sa finală destinată. Cu toate acestea, atunci când este cazul, linia nu ar trebui construită într-un mod care să împiedice eventuala adoptare a vitezei finale destinate.

De exemplu, distanţa dintre axele liniilor trebuie să fie adecvată pentru viteza destinată a liniei, dar supraînălţarea trebuie să fie corespunzătoare pentru viteza folosită în momentul dării în exploatare a liniei.

Cerinţele pentru evaluarea conformităţii, în acest caz, sunt stabilite în secţiunea 6.3.

7.3.   Cazurile speciale

Următoarele cazuri speciale sunt autorizate în anumite reţele. Aceste cazuri speciale sunt clasificate drept:

| — | cazuri „P”: cazuri permanente |
| --- | --- |

—

cazuri „P”: cazuri permanente

| — | cazuri „T”: cazuri temporare, unde se recomandă să se atingă sistemul ţintă până în 2020 (obiectiv stabilit prin Decizia nr. 1692/96/CE a Paramentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 privind instrucţiunile comunitare pentru dezvoltarea reţelei de transport transeuropene, astfel cum a fost modificată prin Decizia nr. 884/2004/CE) |
| --- | --- |

—

cazuri „T”: cazuri temporare, unde se recomandă să se atingă sistemul ţintă până în 2020 (obiectiv stabilit prin Decizia nr. 1692/96/CE a Paramentului European şi a Consiliului din 23 iulie 1996 privind instrucţiunile comunitare pentru dezvoltarea reţelei de transport transeuropene, astfel cum a fost modificată prin Decizia nr. 884/2004/CE)

7.3.1.   Trăsături speciale în reţeaua germană

7.3.1.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Declivităţile maxime în urcare şi la coborâre

Pe linia de mare viteză ce leagă Köln de Frankfurt (Rhein-Main), declivităţile maxime în urcare şi la coborâre au fost fixate la 40 ‰.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.1.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Nu există

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.2.   Trăsături speciale în reţeaua austriacă

7.3.2.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Lungimea minimă a peronului pentru pasageri

Lungimea minimă a peronului este redusă la 320 m

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.2.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Lungimea minimă a peronului pentru pasageri

Lungimea minimă a peronului este redusă la 320 m

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.3.   Trăsături speciale în reţeaua daneză

Cazuri P

Cazuri P

Lungimea minimă a peronului pentru pasageri şi a liniilor de garare

Pe liniile din reţeaua daneză, lungimea minimă a peronului şi a liniei de garare este redusă la 320 m.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.4.   Trăsături speciale în reţeaua spaniolă

7.3.4.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Ecartamentul liniei

Cu excepţia liniilor de mare viteză dintre Madrid şi Sevilla şi dintre Madrid şi Barcelona până la graniţa cu Franţa, liniile reţelei spaniole sunt montate cu un ecartament al liniei de 1 668 mm.

7.3.4.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Ecartamentul liniei

Liniile de categoriile II şi III sunt montate cu un ecartament al liniei de 1 668 mm.

Distanţa dintre axele liniilor

Pe liniile de categoriile II şi III, distanţa dintre axele liniilor poate fi redusă la o valoare nominală de 3 808 m.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.5.   Trăsături speciale în reţeaua finlandeză

7.3.5.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Ecartamentul liniei

Ecartamentul nominal al liniei este de 1 524 mm.

Gabaritul minim de infrastructură

Gabaritul minim de infrastructură trebuie să permită circulaţia trenurilor construite la un gabarit de încărcare FIN 1 definit în STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză.

Conicitatea echivalentă

Valorile minime ale gabaritelor medii sunt

| Intervalul de viteză | Valoarea minimă a gabaritului mediu pe 100 m |
| --- | --- |
| ≤ 160 | Nu este necesară evaluarea |
| > 160 şi ≤ 200 | 1 519 |
| > 200 şi ≤ 230 | 1 521 |
| > 230 şi ≤ 250 | 1 522 |
| > 250 şi ≤ 280 | 1 523 |
| > 280 şi ≤ 300 | 1 523 |
| > 300 | 1 523 |

Intervalul de viteză

Valoarea minimă a gabaritului mediu pe 100 m

≤ 160

Nu este necesară evaluarea

> 160 şi ≤ 200

1 519

> 200 şi ≤ 230

1 521

> 230 şi ≤ 250

1 522

> 250 şi ≤ 280

1 523

> 280 şi ≤ 300

1 523

> 300

1 523

Distanţa dintre feţele active pentru folosirea în calculele din secţiunea 4.2.9.2 sunt 1 511 mm şi 1 505 mm.

Spaţiul de liberă trecere al macazului

Valoarea maximă de liberă trecere la macaz este de 1 469 mm.

Spaţiul de protecţie a vârfului fix

Valoarea minimă a spaţiului de protecţie a vârfului fix este de 1 478 mm.

Spaţiul de liberă trecere în încrucişare

Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere în încrucişare este de 1 440 mm.

Spaţiul de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii

Valoarea maximă a spaţiului de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii este de 1 469 mm.

Lăţimea minimă a şinei cu contraşină

Lăţimea minimă a şinei cu contraşină este de 41 mm.

Supraînălţarea contraşinei

Valoarea maximă de înălţare a contraşinei este de 55 mm.

Lungimea peronului

Lungimea minimă a peronului este de 350 m.

Distanţa de la marginea peronului la axul liniei

Distanţa nominală de la marginea peronului la axul liniei trebuie să fie de 1 800 mm la o înălţime a peronului de 550 mm.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.5.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Se aplică aceleaşi cazuri ca pentru liniile de categoria I.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.6.   Trăsături speciale în reţeaua britanică

7.3.6.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Nu există

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.6.2   Liniile de categoria II

Cazuri P

Cazuri P

Gabaritul minim de infrastructură (secţiunea 4.2.3)

1   Profilurile UK1 (Ediţia 2)

STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză defineşte profilurile UK1 (Ediţia 2).

UK1 (Ediţia 2) a fost definit folosind o serie de metodologii adecvate infrastructurii feroviare britanice, care permite utilizarea maximă a unui spaţiu limitat.

Gabaritul UK1 (Ediţia 2) este alcătuit din 3 profiluri, UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Conform acestei clasificări, gabaritele tip [A] sunt gabaritele vehiculelor care nu depind de parametrii de infrastructură, gabaritele tip [B] sunt gabaritele vehiculelor care conţin o mişcare limitată (specifică) a suspensiei vehiculului, dar nu includ aruncările în exterior, iar gabaritele tip [D] sunt şabloane care definesc spaţiul maxim de infrastructură disponibil pe o linie dreaptă şi orizontală.

Infrastructura trebuie să fie conformă cu profilurile UK1, în conformitate cu următoarele reguli:

2   Profilul UK1[A]

Sub 1 100 mm ARL, trebuie aplicat gabaritul de infrastructură fix definit în Standardul Grupului Feroviar GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003). Acest gabarit asigură o poziţie limită optimă pentru peroanele şi echipamentele proiectate să se afle în imediata apropiere a trenurilor, şi acesta respectă profilul UK1[A] definit în STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză.

Atunci când infrastructura existentă nu respectă gabaritul de liberă trecere în sectorul inferior, definit în GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003), pot fi permise spaţii de liberă trecere reduse de toleranţă, sub rezerva existenţei unor măsuri de control adecvate. Aceste măsuri sunt stabilite în GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003).

3   Profilul UK1[B]

Profilul UK1[B] se referă la poziţia nominală a liniei. Acesta include o abatere pentru toleranţele liniei laterale şi verticale cu un grad scăzut de fixare, şi preia o mişcare dinamică maximă a vehiculului de 100 mm (toleranţe laterale, verticale, rulare, toleranţa vehiculului şi curbura verticală).

În aplicarea unui profil declarat UK1[B], acesta trebuie reglat pentru aruncări în exterior la curbele orizontale (folosind formulele descrise în secţiunea 5 de mai jos), folosind valorile următoare:

| Axele boghiului | 17,000 m |
| --- | --- |
| Lungime totală | 24,042 m de lăţime completă a caroseriei |

Axele boghiului

17,000 m

Lungime totală

24,042 m de lăţime completă a caroseriei

Gabaritele la profilul UK1[B] trebuie să fie asigurate în conformitate cu cerinţele GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003).

4   Profilul UK1[D]

Profilul UK1[D] se referă la poziţia nominală a liniei. Un vehicul declarat conform cu UK1[D] are dimensiuni adecvate ale caroseriei, aranjamente geometrice şi mişcări dinamice definite în conformitate cu o metodologie aprobată, care au fost folosite pentru a calcula ansamblul.

Niciun punct din infrastructură nu va pătrunde în linia ecartamentului definită de UK1[D]. Nu este necesară o abatere pentru aruncarea spre exterior la curbe.

Atunci când vehiculelor declarate conforme cu UK1[D] li se acordă aprobarea de circulaţie, de comun acord cu gestionarul de infrastructură, se vor asigura gabaritele la aceste vehicule, în conformitate cu cerinţele din GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003).

5   Calcularea efectului de aruncare spre exterior la curbe

Această secţiune prezintă calcularea măririi ansamblului vehiculului care rezultă din rularea în jurul unei curbe. Se aplică gestionarului de infrastructură. Aceste calcule sunt identice cu, dar exprimate diferit de cele furnizate în STI Material rulant pentru trenuri de mare viteză pentru calculul reducerii lăţimii.

Image

Aruncările în exterior într-un punct pe caroseria vehiculului reprezintă diferenţa dintre distanţa radială de la axa liniei la acel punct (Rdo sau Rdi) şi distanţa laterală de la axa vehiculului la acel punct (Wo sau Wi). Aceasta se calculează în timp ce vehiculul staţionează.

A se considera un vehicul cu axele boghiului L şi semi-ecartamentul osiilor boghiului de ao (Ecartamentul real al osiilor este 2 x ao)

Aruncarea în interior a unui punct Ui din centrul unui vehicul este:

Formula

Aruncarea în exterior a unui punct Uo din centrul unui vehicul este:

Formula

Unde Formula

A se observa faptul că aceleaşi calcule pot fi folosite pentru a calcula aruncările pe verticală.

Distanţa dintre axele liniilor (secţiunea 4.2.4)

Secţiunea 4.2.4 a prezentei STI solicită, pentru o viteză maximă admisă V <= 230 km/h, ca „În etapa de proiectare, distanţa minimă dintre axele şinelor principale la liniile... modernizate pentru mare viteză este ... dacă < 4,00 m, stabilită pe baza profilului cinematic de referinţă (paragraful 4.2.3).

Profilul de referinţă ce urmează a fi utilizat este profilul UK1 (Ediţia 2) prevăzut în capitolul 7 al STI Material rulant pentru trenuri de mare viteză şi în secţiunea 7.3.6 a acestei TSI.

Această cerinţă poate fi îndeplinită printr-o distanţă dintre axele liniilor de 3 400 mm pe linie dreaptă şi linie curbată cu o rază de 400 m sau chiar mai mare.

Peroanele (secţiunea 4.2.20)

1   Înălţimea peronului

Pentru peroanele de pe liniile modernizate din Marea Britanie, acolo unde treburile care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză sunt destinate să oprească în exploatarea normală comercială, înălţimea la marginea peronului trebuie să fie de 915 mm (cu o toleranţă cuprinsă între + 0, - 50 mm) măsurată la unghiuri drepte pe planul şinelor căii ferate adiacente peronului.

2   Distanţa pe orizontală a peronului (distanţa peronului)

Pentru peroanele de pe liniile modernizate din Marea Britanie, acolo unde treburile care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză sunt destinate să oprească în exploatarea normală comercială, marginea peronului trebuie să fie distanţa minimă de la linia adiacentă (cu o toleranţă cuprinsă între + 15, - 0 mm) corespunzătoare gabaritului de liberă trecere al sectorului inferior, stabilit în apendicele 1 la Railway Group Standard (Standardul Grupului Feroviar) GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003).

Pentru o mare parte a materialului rulant, această cerinţă este îndeplinită la curbe cu raze mai mari de sau egale cu 360 m printr-o distanţă a peronului de 730 mm (cu o toleranţă cuprinsă între + 15, - 0 mm). Apendicele 1 la Standardul Grupului Feroviar GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003) prevede excepţii conform cărora trenurile clasa 373 (Eurostar) sau containerele cu lăţime de 2,6 m trebuie să treacă de peron. Apendicele 1 la Standardul Grupului Feroviar GC/RT5212 (Ediţia 1, februarie 2003) prevede, de asemenea, cerinţe în care raza curbei este mai mică de 360 m

3   Lungimea minimă a peronului

Pentru peroanele de pe liniile modernizate din Marea Britanie, acolo unde treburile care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză sunt destinate să oprească în exploatarea normală comercială, lungimea utilă a peronului este de cel puţin 300 m.

Lungimea peroanelor de pe liniile modernizate din Marea Britanie, acolo unde treburile care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză sunt destinate să oprească in exploatarea normală comercială, trebuie să fie indicată în registrul de infrastructură.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.6.3   Liniile de categoria III

Cazuri P

Cazuri P

Toate cazurile P speciale aplicabile liniilor de categoria II se aplică şi liniilor de categoria III.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.7.   Trăsături speciale în reţeaua elenă

7.3.7.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Nu există

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.7.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Gabaritul de liberă trecere

Gabaritul de liberă trecere al liniei Athinai — Thessaloniki — Idomeni şi Thessaloniki-Promahona este GB, dar în anumite secţiuni ale liniilor acesta este limitat la GA

Gabaritul de liberă trecere pe linia Athinai-Kiato este GB.

Lungimea minimă a peronului pentru pasageri şi a liniilor de garare

Pe linia Athinai — Thessaloniki — Idomeni şi Thessaloniki-Promahona, lungimea utilă minimă pentru peroane şi liniile de garare este de 200 m.

În staţia Promahona: 189 m.

Pe linia Athinai-Kiato, lungimea utilă minimă pentru peroane şi liniile de garare este următoarea:

În staţiile SKA, Megara, Ag.Theodoroi şi Kiato: 300 m

În staţia Thriasio: 150 m

În staţia Magula: 200 m

Ecartamentul liniei

Linia Athinai — Patras este montată cu un ecartament de 1 000 mm. Se prevede o modernizare treptată la ecartamentul de 1 435 mm.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.8.   Trăsături speciale în reţelele din Irlanda şi Irlanda de Nord

Cazuri P

Cazuri P

Gabaritul de liberă trecere

Gabaritul minim de liberă trecere ce urmează a fi folosit pe liniile din Irlanda şi Irlanda de Nord este gabaritul de liberă trecere standard irlandez IRL1.

Image

Note:

| 1. | În curbele orizontale, trebuie să se acorde o toleranţă adecvată pentru efectele de curbură şi supraînălţare. |
| --- | --- |

1.

În curbele orizontale, trebuie să se acorde o toleranţă adecvată pentru efectele de curbură şi supraînălţare.

| 2. | În curbele verticale, trebuie să se acorde o toleranţă adecvată pentru efectele acestei curbări. |
| --- | --- |

2.

În curbele verticale, trebuie să se acorde o toleranţă adecvată pentru efectele acestei curbări.

| 3. | Limita de înălţare de 60 mm pentru structuri este supusă tuturor restricţiilor prevăzute în standardul PW4. Figura de înălţare este zero pentru zona suburbană din jurul oraşului Dublin (a se vedea standardul PW4 pentru mici excepţii). |
| --- | --- |

3.

Limita de înălţare de 60 mm pentru structuri este supusă tuturor restricţiilor prevăzute în standardul PW4. Figura de înălţare este zero pentru zona suburbană din jurul oraşului Dublin (a se vedea standardul PW4 pentru mici excepţii).

| 4. | Podurile:






  (a) | Înălţimea pe verticală de 4 830 mm este o înălţime finită. Dacă se propune adăugarea suplimentară de balast sau este necesară o ajustare a liniei, pentru a îmbunătăţi profilul longitudinal, trebuie să se asigure o înălţime mai mare. În anumite situaţii, cifra de 4 830 poate fi redusă la 4 690 mm. |
| --- | --- | --- |

4.

Podurile:

(a)

Înălţimea pe verticală de 4 830 mm este o înălţime finită. Dacă se propune adăugarea suplimentară de balast sau este necesară o ajustare a liniei, pentru a îmbunătăţi profilul longitudinal, trebuie să se asigure o înălţime mai mare. În anumite situaţii, cifra de 4 830 poate fi redusă la 4 690 mm.

| (b) | Înălţimile podurilor şi structurilor trebuie să fie mărite cu valorile date în tabelul A, acolo unde este implicată supraînălţarea.






  Tabelul A |
| --- | --- |
| SUPRAÎN | H |
| 0 | 4 830 |
| 10 | 4 843 |
| 20 | 4 857 |
| 30 | 4 870 |
| 40 | 4 883 |
| 50 | 4 896 |
| 60 | 4 910 |
| 70 | 4 923 |
| 80 | 4 936 |
| 90 | 4 949 |
| 100 | 4 963 |
| 110 | 4 976 |
| 120 | 4 989 |
| 130 | 5 002 |
| 140 | 5 016 |
| 150 | 5 029 |
| 160 | 5 042 |
| 165 | 5 055 |

(b)

Înălţimile podurilor şi structurilor trebuie să fie mărite cu valorile date în tabelul A, acolo unde este implicată supraînălţarea.

Tabelul A

SUPRAÎN

H

0

4 830

10

4 843

20

4 857

30

4 870

40

4 883

50

4 896

60

4 910

70

4 923

80

4 936

90

4 949

100

4 963

110

4 976

120

4 989

130

5 002

140

5 016

150

5 029

160

5 042

165

5 055

| (c) | Culeele de pod trebuie să fie la o distanţă de 4 500 mm de la cea mai apropiată muchie de ghidare a şinei supusă efectelor de curbare. |
| --- | --- |

(c)

Culeele de pod trebuie să fie la o distanţă de 4 500 mm de la cea mai apropiată muchie de ghidare a şinei supusă efectelor de curbare.

| (d) | Dacă se prevede electrificarea şi există o trecere la nivel în apropiere, spaţiul liber pe verticală trebuie să se mărească la 6 140 mm. |
| --- | --- |

(d)

Dacă se prevede electrificarea şi există o trecere la nivel în apropiere, spaţiul liber pe verticală trebuie să se mărească la 6 140 mm.

| 5. | Există o toleranţă pentru o pasarelă cu lăţimea de 700 mm. Acolo unde nu se asigură nicio pasarelă, dimensiunea la care s-a făcut referire poate fi redusă la 1 790 mm. |
| --- | --- |

5.

Există o toleranţă pentru o pasarelă cu lăţimea de 700 mm. Acolo unde nu se asigură nicio pasarelă, dimensiunea la care s-a făcut referire poate fi redusă la 1 790 mm.

| 6. | A se vedea standardul PW39 pentru un plan detaliat al lăţimilor peronului. |
| --- | --- |

6.

A se vedea standardul PW39 pentru un plan detaliat al lăţimilor peronului.

Ecartamentul liniei

Reţelele feroviare din Irlanda şi Irlanda de Nord sunt alcătuite din linii montate la un ecartament de 1 602 mm. În aplicarea articolului 7 alineatul (b) din Directiva Consiliului 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, proiectele de noi linii în Irlanda şi Irlanda de Nord vor păstra acest ecartament.

Raza minimă de curbură

Deoarece se va păstra un ecartament al liniei de 1 602 mm, dispoziţiile prezentei STI referitoare raza minimă a curbei şi elementele aferente (supraînălţarea liniei şi insuficienţa de supraînălţare) nu sunt aplicabile în reţele feroviare din Irlanda şi Irlanda de Nord.

Lungimea minimă a peronului pentru pasageri şi a liniilor de garare

Pe liniile reţelelor din Irlanda şi Irlanda de Nord, lungimea utilă minimă pentru peroane şi liniile de garare folosite de trenurile de mare viteză este fixată la 215 m.

Înălţimea peronului

Pe liniile reţelelor din Irlanda şi Irlanda de Nord, peroanele trebuie să aibă o înălţime de proiectare de 915 mm. Înălţimile peroanelor trebuie să fie alese astfel încât să se utilizeze în mod optim poziţiile în trepte la trenurile construite cu gabaritul de încărcare IRL1.

Distanţa dintre axele liniilor

Distanţa minimă dintre axele liniilor pe liniile existente în Irlanda şi Irlanda de Nord trebuie mărită înainte de modernizare, pentru a asigura libera trecere în siguranţă între trenuri.

7.3.9.   Trăsături speciale în reţeaua italiană

7.3.9.1   Liniile de categoriile I, II şi III

Distanţa de la peron la axul liniei pentru peroane cu înălţimea de 550 mm

Cazuri P

Cazuri P

Pe liniile reţelei italiene, pentru peroanele cu înălţimea de 550 mm, distanţa nominală L de la axul liniei paralel pe planul de rulare este obţinută din formula:

| pe linie dreaptă şi în interiorul curbelor: | |
| --- | --- |
| în afara curbelor: | |

pe linie dreaptă şi în interiorul curbelor:

Formula

în afara curbelor:

Formula

unde δ este unghiul supraînălţării cu linia orizontală.

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.10.   Trăsături speciale în reţeaua neerlandeză

7.3.10.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Nu există

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.10.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Înălţimea peronului este de 840 mm

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.11.   Trăsături speciale în reţeaua portugheză

7.3.11.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Nu există

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.11.2   Liniile de categoriile II şi III

Cazuri P

Cazuri P

Ecartamentul liniei de 1 668 mm

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.12.   Trăsături speciale în reţeaua suedeză

7.3.12.1   Liniile de categoria I

Cazuri P

Cazuri P

Lungimea minimă a peronului

Lungimea minimă a peronului este redusă la 225 m.

Liniile de garare: lungimea minimă

Lungimea liniilor de garare poate fi limitată astfel încât să poată primi un tren cu o lungime maximă de 225 m.

Peroanele – distanţa de la axul liniei

Distanţa nominală L de la axul liniei paralel pe planul de rulare trebuie să fie,

L = 1 700 mm + Si, o L (mm), S (mm)

i, o

unde S depinde de razele curbelor (R) şi supraînălţarea instalată (D) obţinută din formula:

Pentru curbele interioare:

| Si = 41 000/R + D/3* | (pentru înălţime peron 580 mm) |
| --- | --- |
| | (pentru înălţime peron 730 mm D/2)* |

Si = 41 000/R + D/3*

i

(pentru înălţime peron 580 mm)

(pentru înălţime peron 730 mm D/2)*

*

Pentru curbele exterioare:

So = 31 000/R – D/4

o

R (m), D (mm)

Toleranţele pentru distanţa nominală (de poziţionare) L (1 700 mm) a marginilor peronului sunt exprimate în mm:

| Construcţie nouă: | -0, + 40 |
| --- | --- |
| Toleranţa la întreţinere: | -30, + 50 |
| Toleranţa la limita de încărcare: | -50 |

Construcţie nouă:

-0, + 40

Toleranţa la întreţinere:

-30, + 50

Toleranţa la limita de încărcare:

-50

Cazuri T

Cazuri T

Nu există

7.3.12.2   Liniile de categoria II

Cazuri P

Cazuri P

Se aplică aceleaşi cazuri ca pentru liniile de categoria I.

Cazuri T

Cazuri T

Înălţimea peronului

Înălţimea nominală a peronului este de 580 mm sau 730 mm

7.3.12.3   Liniile de categoria III

Cazuri P

Cazuri P

Se aplică aceleaşi cazuri ca pentru liniile de categoria I.

Cazuri T

Cazuri T

Înălţimea peronului

Înălţimea nominală a peronului este de 580 mm sau 730 mm

7.3.13.   Trăsături speciale în reţeaua poloneză

Cazuri P

Cazuri P

Gabaritul de liberă trecere

Gabaritul de liberă trecere trebuie să permită circulaţia trenurilor construite la un gabarit GB şi OSZD 2-SM (a se vedea diagrama de mai jos)

Image

7.4.   Revizuirea STI

În conformitate cu articolul 6 alineatul 3 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, Agenţia este responsabilă de elaborarea revizuirii şi actualizarea STI-urilor şi de oferirea de recomandări corespunzătoare Comitetului la care se face trimitere în articolul 21 al acestei directive pentru a se lua în considerare progresul tehnologic sau cerinţele sociale. În plus, adoptarea şi revizuirea treptată a altor STI pot avea, de asemenea, impact asupra prezentei STI. Schimbările propuse la prezenta STI fac obiectul unei revizuiri detaliate iar STI-urile actualizate vor fi publicate periodic, orientativ o dată la 3 ani. Acest lucru include şi posibilitatea de a introduce parametri de zgomot pentru infrastructură.

Studiul se limitează numai la acele linii pentru care este necesar să se întocmească o hartă de zgomot pe baza Directivei 2002/49/CE din 22 iunie 2002 privind zgomotul din mediul înconjurător. Tratamentele de infrastructură la care se face referire trebuie să fie restricţionate la măsuri la sursă, de exemplu controlul asperităţii capului de şină şi optimizarea acustică a caracteristicilor dinamice ale liniei.

7.5.   Acordurile

7.5.1.   Acordurile existente

Statele membre notifică Comisiei, în termen de 6 luni de la intrarea în vigoare a prezentei STI, următoarele acorduri în temeiul cărora sunt exploatate subsistemele care fac obiectul domeniului de aplicare a prezentei STI (construcţia, reînnoirea, modernizarea, darea în exploatare, exploatarea şi întreţinerea subsistemelor definite în capitolul 2 din prezenta STI):

| — | acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între state membre şi întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare în lumina caracterului pronunţat specific sau local al serviciului feroviar în cauză; |
| --- | --- |

—

acorduri naţionale, bilaterale sau multilaterale între state membre şi întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură, convenite fie permanent, fie temporar şi necesare în lumina caracterului pronunţat specific sau local al serviciului feroviar în cauză;

| — | acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, gestionari de infrastructură sau state membre care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională; |
| --- | --- |

—

acorduri bilaterale sau multilaterale între întreprinderi feroviare, gestionari de infrastructură sau state membre care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională;

| — | acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un gestionar de infrastructură al unei ţări terţe care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională. |
| --- | --- |

—

acorduri internaţionale între unul sau mai multe state membre şi cel puţin o ţară terţă sau între întreprinderi feroviare sau gestionari de infrastructură ai statelor membre şi cel puţin o întreprindere feroviară sau un gestionar de infrastructură al unei ţări terţe care asigură niveluri semnificative de interoperabilitate locală sau regională.

Exploatarea/întreţinerea continuă a subsistemelor, în domeniul de aplicare a prezentei STI, reglementată de aceste acorduri este permisă în măsura în care acestea sunt conforme cu legislaţia comunitară.

Se evaluează compatibilitatea acestor acorduri cu legislaţia UE, inclusiv caracterul lor nediscriminatoriu, în special cu prezenta STI, iar Comisia ia măsurile necesare, cum ar fi revizuirea prezentei STI, pentru a include posibile cazuri speciale sau măsuri tranzitorii.

7.5.2.   Acorduri viitoare

Toate acordurile viitoare sau toate modificările aduse acordurilor existente trebuie să ţină seama de legislaţia UE şi, în special, de prezenta STI. Statele membre notifică aceste acorduri/modificări Comisiei. În acest caz se aplică aceeaşi procedură din alineatul 7.5.1.

---

(1)  Secţiuni ale anexei III la Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE.

1

(2)  Creşterea temperaturii şinei datorită energiei distribuite în aceasta ajunge la 0,035 oC pe kN de forţă de frânare pe şină de linie; acest lucru corespunde (pentru ambele şine de linie) unor creşteri de temperatură de aproximativ 6 oC pe tren în caz de frânare de urgenţă.

2

o

o

(3)  Trebuie subliniat faptul că calitatea reală a liniei nu este calitatea de referinţă a liniei definită pentru evaluarea materialului rulant cu privire la limitele de zgomot la trecerea trenului.

3

(4)  În cazul produselor stabilite apărute pe piaţă înainte de publicarea acestei versiuni a STI, tipul este considerat a fi fost certificat şi, astfel, examinarea de tip (modulul B) nu este necesară. Cu toate acestea, fabricantul va demonstra faptul că testele şi verificarea elementelor constitutive de interoperabilitate au fost considerate reuşite pentru aplicaţii anterioare, în condiţii comparabile, şi că acestea sunt în conformitate cu cerinţele prezentei STI. În acest caz, aceste evaluări rămân valabile în noua aplicaţie. Dacă nu se poate demonstra faptul că soluţia s-a dovedit pozitivă în trecut, se aplică procedura E2.

4

ANEXA A

Elementele constitutive de interoperabilitate ale domeniului infrastructură

A.1.   Domeniul de aplicare

Prezenta anexă descrie evaluarea de conformitate a elementelor constitutive de interoperabilitate ale domeniului infrastructură.

A.2.   Caracteristicile care trebuie evaluate pentru elementele constitutive de interoperabilitate „stabilite”.

Caracteristicile elementelor constitutive de interoperabilitate care trebuie evaluate în diferitele faze de proiectare, dezvoltare şi producţie sunt marcate cu „X” în tabelul A. În cazurile în care nu este necesară evaluarea de către un organism notificat, acest lucru este marcat în tabel prin „n.a.”.

Tabelul A1

Evaluarea elementelor constitutive de interoperabilitate pentru declaraţia de conformitate CE

| Caracteristici ce urmează să fie evaluate | Evaluarea în următoarea fază |
| --- | --- |
| Faza de proiectare şi dezvoltare | Faza de producţie |
| Revizuirea proiectării | Revizuirea procesului de fabricaţie | Test de tip | | Calitatea produsului
  (seria) |
| 5.3.1 | Şină |

Caracteristici ce urmează să fie evaluate

Evaluarea în următoarea fază

Faza de proiectare şi dezvoltare

Faza de producţie

Revizuirea proiectării

Revizuirea procesului de fabricaţie

Test de tip

Calitatea produsului

(seria)

5.3.1

| 5.3.1.1 | Profil cap de şină |
| --- | --- |

5.3.1.1

Profil cap de şină

X

X

n.a.

X

| 5.3.1.2 | Masa teoretică liniară |
| --- | --- |

5.3.1.2

Masa teoretică liniară

X

n.a.

n.a.

n.a.

| 5.3.1.3 | Gradul oţelului |
| --- | --- |

5.3.1.3

Gradul oţelului

X

X

n.a.

X

| 5.3.2 | Sistemul de fixare a şinelor |
| --- | --- |

5.3.2

| 5.3.2.a | Rezistenţa minimă la alunecarea longitudinală a liniei |
| --- | --- |

5.3.2.a

Rezistenţa minimă la alunecarea longitudinală a liniei

n.a.

n.a.

X

X

| 5.3.2.b | Rezistenţa la sarcini repetate |
| --- | --- |

5.3.2.b

Rezistenţa la sarcini repetate

n.a.

n.a.

X

X

| 5.3.2.c | Rigiditatea dinamică a plăcii sub şină |
| --- | --- |

5.3.2.c

Rigiditatea dinamică a plăcii sub şină

n.a.

n.a.

X

X

| 5.3.2.d | Rezistenţa electrică |
| --- | --- |

5.3.2.d

Rezistenţa electrică

n.a.

n.a.

X

X

| 5.3.3 | Traverse şi suporturi de cale |
| --- | --- |

5.3.3

| 5.3.3.a | Masa |
| --- | --- |

5.3.3.a

Masa

X

X

X

X

| 5.3.3.b | Lungimea |
| --- | --- |

5.3.3.b

Lungimea

X

X

X

X

| 5.3.4 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

5.3.4

Aparatele de cale

| 5.3.4.a | Mijloacele de blocare |
| --- | --- |

5.3.4.a

Mijloacele de blocare

X

n.a.

n.a.

n.a.

| 5.3.4.b | Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil |
| --- | --- |

5.3.4.b

Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil

X

n.a.

n.a.

n.a.

| 5.3.4.c | Caracteristicile geometrice |
| --- | --- |

5.3.4.c

Caracteristicile geometrice

X

X

n.a.

X

| 5.3.5 | Racord de alimentare cu apă |
| --- | --- |

5.3.5

| 5.3.5 | Tip şi caracteristici |
| --- | --- |

5.3.5

Tip şi caracteristici

X

n.a.

n.a.

X

A.3   Caracteristicile care trebuie evaluate pentru elementele constitutive de interoperabilitate „originale”

Elementele constitutive de interoperabilitate originale trebuie să fie evaluate în faza de proiectare pe baza cerinţelor din capitolul 4, astfel cum este marcat în tabelul A2. În cazurile în care nu este necesară evaluarea de către un organism notificat, acest lucru este marcat prin „n.a.” în tabel.

Pentru aparatele de cale, părţile din capitolul 4 care urmează a fi utilizate pentru evaluare sunt stabilite în capitolul 5.

În faza de producţie, caracteristicile elementelor constitutive de interoperabilitate originale stabilite în specificaţiile tehnice furnizate în fişa tehnică trebuie să fie evaluate în conformitate cu modulul ales.

Tabelul A2

Evaluarea unui element constitutiv de interoperabilitate original pentru verificarea de conformitate CE

| | Elemente constitutive de interoperabilitate |
| --- | --- |
| Caracteristicile ce urmează să fie evaluate | Şină | Sisteme de fixare | Traverse |
| 4.2.2 | Ecartamentul nominal al liniilor |

Elemente constitutive de interoperabilitate

Caracteristicile ce urmează să fie evaluate

Şină

Sisteme de fixare

Traverse

4.2.2

Ecartamentul nominal al liniilor

n.a

n.a

Revizuire proiectare

| 4.2.3 | Gabaritul minim de infrastructură |
| --- | --- |

4.2.3

Gabaritul minim de infrastructură

n.a

n.a

n.a

| 4.2.4 | Distanţa dintre axele liniilor |
| --- | --- |

4.2.4

Distanţa dintre axele liniilor

n.a

n.a

n.a

| 4.2.5 | Declivităţile maxime în urcare şi la coborâre |
| --- | --- |

4.2.5

Declivităţile maxime în urcare şi la coborâre

n.a

n.a

n.a

| 4.2.6 | Raza minimă de curbură |
| --- | --- |

4.2.6

Raza minimă de curbură

n.a

Revizuire proiectare

n.a

| 4.2.7 | Supraînălţarea liniei |
| --- | --- |

4.2.7

Supraînălţarea liniei

n.a

n.a

n.a

| 4.2.8 | Insuficienţa de supraînălţare |
| --- | --- |

4.2.8

Insuficienţa de supraînălţare

n.a

n.a

n.a

| 4.2.9.2 | Conicitatea echivalentă (valoare de proiectare) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Conicitatea echivalentă (valoare de proiectare)

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

| 4.2.9.3.1 | Valoarea minimă a ecartamentului mediu al liniilor |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Valoarea minimă a ecartamentului mediu al liniilor

Revizuire proiectare – În exploatare

Revizuire proiectare – În exploatare

Revizuire proiectare – În exploatare

| 4.2.10 | Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate |
| --- | --- |

4.2.10

Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate

n.a

n.a

n.a

| 4.2.11 | Înclinaţia liniei |
| --- | --- |

4.2.11

Înclinaţia liniei

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

| 4.2.12 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

4.2.12

n.a

n.a

n.a

| 4.2.12.1 | Mijloacele de blocare (a se vedea tabelul A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Mijloacele de blocare (a se vedea tabelul A1)

n.a

n.a

n.a

| 4.2.12.2 | Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil |
| --- | --- |

4.2.12.2

Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil

n.a

n.a

n.a

| 4.2.12.3 | Caracteristicile geometrice
  (a se vedea tabelul A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Caracteristicile geometrice

(a se vedea tabelul A1)

n.a

n.a

n.a

| 4.2.13 | Rezistenţa liniei |
| --- | --- |

4.2.13

Rezistenţa liniei

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

Revizuire proiectare

| 4.2.14 | Sarcina traficului asupra structurilor |
| --- | --- |

4.2.14

Sarcina traficului asupra structurilor

n.a

n.a

n.a

| 4.2.15 | Rigiditatea globală a liniei |
| --- | --- |

4.2.15

Rigiditatea globală a liniei

n.a

Test de tip

n.a

| 4.2.16 | Variaţiile maxime de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.16

Variaţiile maxime de presiune în tuneluri

n.a

n.a

n.a

| 4.2.17 | Efectul vânturilor de travers |
| --- | --- |

4.2.17

Efectul vânturilor de travers

n.a

n.a

n.a

| 4.2.18 | Caracteristicile electrice |
| --- | --- |

4.2.18

Caracteristicile electrice

Test de tip

Test de tip

| 4.2.19 | Zgomotul şi vibraţiile |
| --- | --- |

4.2.19

Zgomotul şi vibraţiile

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20 | Peroanele |
| --- | --- |

4.2.20

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.1 | Accesul la peroane |
| --- | --- |

4.2.20.1

Accesul la peroane

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.2 | Lungimea utilă a peronului |
| --- | --- |

4.2.20.2

Lungimea utilă a peronului

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.4-5 | Înălţime peron şi distanţa de la axul liniei |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Înălţime peron şi distanţa de la axul liniei

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.6 | Planul liniilor de-a lungul peroanelor |
| --- | --- |

4.2.20.6

Planul liniilor de-a lungul peroanelor

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.7 | Prevenirea electrocutării |
| --- | --- |

4.2.20.7

Prevenirea electrocutării

n.a

n.a

n.a

| 4.2.20.8 | Accesul pentru persoanele cu mobilitate redusă |
| --- | --- |

4.2.20.8

Accesul pentru persoanele cu mobilitate redusă

n.a

n.a

n.a

| 4.2.21 | Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare |
| --- | --- |

4.2.21

Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

n.a

n.a

n.a

| 4.2.22 | Accesul sau intruziunea la instalaţiile liniei |
| --- | --- |

4.2.22

n.a

n.a

n.a

| 4.2.23 | Spaţiul lateral pentru pasageri în cazul coborârii în afara unei staţii |
| --- | --- |

4.2.23

Spaţiul lateral pentru pasageri în cazul coborârii în afara unei staţii

n.a

n.a

n.a

| 4.2.25 | Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă |
| --- | --- |

4.2.25

n.a

n.a

n.a

| 4.2.25.1 | Lungimea liniei de garare |
| --- | --- |

4.2.25.1

Lungimea liniei de garare

n.a

n.a

n.a

| 4.2.25.2 | Declivitatea liniei de garare |
| --- | --- |

4.2.25.2

Declivitatea liniei de garare

n.a

n.a

n.a

| 4.2.25.3 | Raza de curbură |
| --- | --- |

4.2.25.3

Raza de curbură

n.a

Revizuire proiectare

n.a

ANEXA B1

Evaluarea subsistemului infrastructură

B1.1.   Domeniul de aplicare

Această anexă indică evaluarea de conformitate a subsistemului infrastructură.

B1.2.   Caracteristicile şi modulele

Caracteristicile subsistemului ce urmează a fi evaluate în diferitele faze de proiectare, construcţie şi exploatare sunt marcate prin „X” în tabelul B1. În cazurile în care nu este necesară evaluarea de către un organism notificat, acest lucru este marcat prin „n.a.” în tabel.

Acest lucru nu afectează necesitatea de a efectua alte evaluări în cadrul altor faze.

Definiţia fazelor de evaluare:

| 1 | „Proiectarea detaliată şi proiectarea şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie”: aceasta include verificarea corectitudinii valorilor/parametrilor pe baza cerinţelor STI aplicabile. |
| --- | --- |

1

„Proiectarea detaliată şi proiectarea şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie”: aceasta include verificarea corectitudinii valorilor/parametrilor pe baza cerinţelor STI aplicabile.

| 2 | „Construit înainte de darea în exploatare”: verificarea pe teren dacă produsul real respectă parametrii de proiectare relevanţi cu puţin înainte de darea sa în exploatare |
| --- | --- |

2

„Construit înainte de darea în exploatare”: verificarea pe teren dacă produsul real respectă parametrii de proiectare relevanţi cu puţin înainte de darea sa în exploatare

| 3 | „Validarea în condiţii depline de funcţionare”: verificarea stării subsistemului în timpul exploatării, |
| --- | --- |

3

„Validarea în condiţii depline de funcţionare”: verificarea stării subsistemului în timpul exploatării,

Tabelul B1

Evaluarea subsistemului infrastructură pentru verificarea de conformitate CE

| | Fazele de evaluare |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 |
| Caracteristicile ce urmează să fie evaluate | Proiectarea detaliată şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie | Construit, înainte de darea în exploatare | Validarea în condiţii depline de funcţionare |
| 4.2.2 | Ecartamentul nominal al liniilor |

Fazele de evaluare

1

2

3

Caracteristicile ce urmează să fie evaluate

Proiectarea detaliată şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie

Construit, înainte de darea în exploatare

Validarea în condiţii depline de funcţionare

4.2.2

Ecartamentul nominal al liniilor

X

n.a.

n.a.

| 4.2.3 | Gabaritul minim de infrastructură |
| --- | --- |

4.2.3

Gabaritul minim de infrastructură

X

X

n.a.

| 4.2.4 | Distanţa dintre axele liniilor |
| --- | --- |

4.2.4

Distanţa dintre axele liniilor

X

X

n.a.

| 4.2.5 | Declivităţile maxime în urcare şi la coborâre |
| --- | --- |

4.2.5

Declivităţile maxime în urcare şi la coborâre

X

n.a.

n.a.

| 4.2.6 | Raza minimă de curbură |
| --- | --- |

4.2.6

Raza minimă de curbură

X

X

n.a.

| 4.2.7 | Supraînălţarea liniei |
| --- | --- |

4.2.7

Supraînălţarea liniei

X

X

n.a.

| 4.2.8 | Insuficienţa de supraînălţare |
| --- | --- |

4.2.8

Insuficienţa de supraînălţare

X

n.a.

n.a.

| 4.2.9.2 | Conicitatea echivalentă (valoare de proiectare) |
| --- | --- |

4.2.9.2

Conicitatea echivalentă (valoare de proiectare)

X

n.a.

n.a.

| 4.2.9.3.1 | Valoarea minimă a ecartamentului mediu al liniilor |
| --- | --- |

4.2.9.3.1

Valoarea minimă a ecartamentului mediu al liniilor

n.a.

X

n.a.

| 4.2.10 | Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate |
| --- | --- |

4.2.10

Calitatea geometrică a liniei şi limitele defectelor izolate

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.11 | Înclinaţia liniei |
| --- | --- |

4.2.11

Înclinaţia liniei

X

n.a.

n.a.

| 4.2.12 | Aparatele de cale |
| --- | --- |

4.2.12

| 4.2.12.1 | Mijloacele de blocare (a se vedea tabelul A1) |
| --- | --- |

4.2.12.1

Mijloacele de blocare (a se vedea tabelul A1)

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.12.2 | Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil |
| --- | --- |

4.2.12.2

Utilizarea inimilor de încrucişare cu vârf mobil

X

n.a.

n.a.

| 4.2.12.3 | Caracteristicile geometrice
  (a se vedea tabelul A1) |
| --- | --- |

4.2.12.3

Caracteristicile geometrice

(a se vedea tabelul A1)

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.13 | Rezistenţa liniei |
| --- | --- |

4.2.13

Rezistenţa liniei

X

n.a.

n.a.

| 4.2.14 | Sarcina traficului asupra structurilor |
| --- | --- |

4.2.14

Sarcina traficului asupra structurilor

X

n.a.

n.a.

| 4.2.15 | Rigiditatea globală a liniei |
| --- | --- |

4.2.15

Rigiditatea globală a liniei

rezervat

rezervat

n.a.

| 4.2.16 | Variaţiile maxime de presiune în tuneluri |
| --- | --- |

4.2.16

Variaţiile maxime de presiune în tuneluri

X

n.a.

n.a.

| 4.2.17 | Efectul vânturilor de travers |
| --- | --- |

4.2.17

Efectul vânturilor de travers

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.18 | Caracteristicile electrice |
| --- | --- |

4.2.18

Caracteristicile electrice

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.19 | Zgomotul şi vibraţiile |
| --- | --- |

4.2.19

Zgomotul şi vibraţiile

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.20 | Peroanele |
| --- | --- |

4.2.20

| 4.2.20.1 | Accesul la peroane |
| --- | --- |

4.2.20.1

Accesul la peroane

X

n.a.

n.a.

| 4.2.20.2 | Lungimea utilă a peronului |
| --- | --- |

4.2.20.2

Lungimea utilă a peronului

X

n.a.

n.a.

| 4.2.20.4-5 | Înălţime peron şi distanţa de la axul liniei |
| --- | --- |

4.2.20.4-5

Înălţime peron şi distanţa de la axul liniei

X

X

n.a

| 4.2.20.6 | Planul liniilor de-a lungul peroanelor |
| --- | --- |

4.2.20.6

Planul liniilor de-a lungul peroanelor

X

n.a.

n.a.

| 4.2.20.7 | Prevenirea electrocutării |
| --- | --- |

4.2.20.7

Prevenirea electrocutării

X

n.a.

n.a.

| 4.2.20.8 | Accesul pentru persoanele cu mobilitate redusă |
| --- | --- |

4.2.20.8

Accesul pentru persoanele cu mobilitate redusă

X

n.a.

n.a.

| 4.2.21 | Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare |
| --- | --- |

4.2.21

Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare

n.a.

n.a.

n.a.

| 4.2.22 | Accesul sau intruziunea la instalaţiile liniei |
| --- | --- |

4.2.22

Accesul sau intruziunea la instalaţiile liniei

X

n.a.

n.a.

| 4.2.23 | Spaţiul lateral pentru pasageri în cazul coborârii în afara unei staţii |
| --- | --- |

4.2.23

Spaţiul lateral pentru pasageri în cazul coborârii în afara unei staţii

X

X

n.a.

| 4.2.25 | Liniile de garare şi alte locuri cu viteză foarte redusă |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1 | Lungimea liniei de garare |
| --- | --- |

4.2.25.1

Lungimea liniei de garare

X

n.a.

n.a.

| 4.2.25.2 | Declivitatea liniei de garare |
| --- | --- |

4.2.25.2

Declivitatea liniei de garare

X

n.a.

n.a.

| 4.2.25.3 | Raza de curbură |
| --- | --- |

4.2.25.3

Raza de curbură

X

n.a.

n.a.

ANEXA B2

Evaluarea subsistemului întreţinere

B2.1.   Domeniul de aplicare

Această anexă indică evaluarea de conformitate a părţii din subsistemul întreţinere care se referă la instalaţiile fixe aferente întreţinerii trenurilor.

B2.2.   Caracteristicile

Caracteristicile subsistemului ce urmează a fi evaluate în diferitele faze de proiectare, construcţie şi exploatare sunt marcate prin „X” în tabelul B2. În cazurile în care nu este necesară evaluarea, acest lucru este marcat prin „n.a.” în tabel.

Tabelul B2

Evaluarea subsistemului întreţinere de către un stat membru

| | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Caracteristicile ce urmează să fie evaluate | Proiectarea detaliată şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie | Construit, înainte de darea în exploatare | Validarea în condiţii depline de funcţionare |
| 4.2.26 | Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor |

1

2

3

Caracteristicile ce urmează să fie evaluate

Proiectarea detaliată şi proiectarea de execuţie, înainte de construcţie

Construit, înainte de darea în exploatare

Validarea în condiţii depline de funcţionare

4.2.26

Instalaţiile fixe pentru întreţinerea trenurilor

Racorduri pentru sistemul de evacuare a toaletelor

X

n.a.

n.a.

Înălţimea instalaţiei de spălat pentru curăţare

X

n.a.

X

Viteza instalaţiei de spălat

X

n.a.

n.a

Calitatea apei

X

n.a.

X

Calitatea nisipului

n.a.

n.a.

X

Calitatea combustibilului

n.a.

n.a.

X

ANEXA C

Procedurile de evaluare

Modulele pentru elementele constitutive de interoperabilitate

Modulul A: Controlul intern al producţiei

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3.

| 3. | În cazul în care în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:






  — | o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- | --- |

3.

În cazul în care în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:

—

o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (1) cu clauzele, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (1) cu clauzele, aplicate integral sau parţial,

| — | descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

4.

Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 5. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească în scris o declaraţie de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate. Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

5.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească în scris o declaraţie de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate. Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

| 6. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

6.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 7. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modulul A1: Controlul intern al proiectării cu verificarea produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să întocmească documentaţia tehnică descrisă la punctul 3.

| 3. | În cazul în care în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen.
  Documentaţia tehnică trebuie să dovedească, de asemenea, că proiectarea elementului constitutiv de interoperabilitate, acceptată deja înaintea implementării prezentei STI, este în conformitate cu STI şi că elementul constitutiv de interoperabilitate a fost folosit în acelaşi domeniul de utilizare.
  Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:






  — | o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate şi modul de utilizare, |
| --- | --- | --- |

3.

În cazul în care în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen.

Documentaţia tehnică trebuie să dovedească, de asemenea, că proiectarea elementului constitutiv de interoperabilitate, acceptată deja înaintea implementării prezentei STI, este în conformitate cu STI şi că elementul constitutiv de interoperabilitate a fost folosit în acelaşi domeniul de utilizare.

Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare. În funcţie de relevanţa pentru evaluare, documentaţia trebuie să conţină:

—

o descriere generală a elementului constitutiv de interoperabilitate şi modul de utilizare,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (2) cu clauzele, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (2) cu clauzele, aplicate integral sau parţial,

| — | descrieri ale soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrieri ale soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

4.

Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru ca procesul de fabricaţie să asigure conformitatea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate fabricat cu documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 5. | Organismul notificat ales de către fabricant trebuie să efectueze efectuarea de examinări şi teste pentru a verifica conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate fabricate cu tipul descris în documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţa STI-ului. Fabricantul (3) poate să aleagă una din următoarele proceduri: |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat ales de către fabricant trebuie să efectueze efectuarea de examinări şi teste pentru a verifica conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate fabricate cu tipul descris în documentaţia tehnică menţionată la punctul 3 şi cu cerinţa STI-ului. Fabricantul (3) poate să aleagă una din următoarele proceduri:

| 5.1 | Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui produs |
| --- | --- |

5.1

Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui produs

| 5.1.1 | Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

5.1.1

Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente.

| 5.1.2 | Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate. |
| --- | --- |

5.1.2

Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate.

| 5.2 | Verificarea statistică |
| --- | --- |

5.2

Verificarea statistică

| 5.2.1 | Fabricantul trebuie să prezinte produsele sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs. |
| --- | --- |

5.2.1

Fabricantul trebuie să prezinte produsele sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs.

| 5.2.2 | Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente |
| --- | --- |

5.2.2

Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în documentaţia tehnică şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente

| 5.2.3 | În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI. |
| --- | --- |

5.2.3

În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI.

| 5.2.4 | În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită. |
| --- | --- |

5.2.4

În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită.

| 5.2.5 | În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică. |
| --- | --- |

5.2.5

În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică.

| 6. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

6.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Certificatul la care urmează să se facă trimitere este certificatul de conformitate menţionat la punctul 5. Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să se asigure că poate furniza, la cerere, certificatele de conformitate ale organismului notificat.

| 7. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

7.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate împreună cu documentaţia tehnică, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 8. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modulul B: Examinarea de tip

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă faptul că un tip reprezentativ pentru producţia avută în vedere respectă dispoziţiile STI aplicabile acestuia. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă faptul că un tip reprezentativ pentru producţia avută în vedere respectă dispoziţiile STI aplicabile acestuia.

| 2. | Cererea de efectuare a examinării CE de tip trebuie înaintată de către fabricant sau de către reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | numele şi adresa fabricantului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă, |
| --- | --- | --- |

2.

Cererea de efectuare a examinării CE de tip trebuie înaintată de către fabricant sau de către reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

numele şi adresa fabricantului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| — | documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3.

Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia organismului notificat un specimen reprezentativ pentru producţia avută în vedere, denumit în continuare „tip”. Un tip poate acoperi mai multe variante ale elementului constitutiv de interoperabilitate, cu condiţia ca diferenţele dintre variante să nu afecteze dispoziţiile STI-ului.

Organismul notificat poate solicita şi alte specimene, în cazul în care sunt necesare pentru realizarea programului de testare.

Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen.

| 3. | Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

3.

Dacă în cadrul procedurii examinării de tip nu se solicită niciun test de tip iar tipul este suficient definit în documentaţia tehnică descrisă la punctul 3, organismul notificat convine că nu este necesar să i se pună la dispoziţie niciun specimen. Documentaţia tehnică trebuie să includă proiectarea, fabricarea, întreţinerea şi funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate, în funcţie de relevanţa pe care o prezintă acestea pentru o astfel de evaluare.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (4) cu clauzele, aplicate integral sau parţial, |
| --- | --- |

—

specificaţiilor tehnice, inclusiv specificaţiile europene (4) cu clauzele, aplicate integral sau parţial,

| — | descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

descrierea soluţiilor adoptate pentru a îndeplini cerinţele prezentei STI, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate integral,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

| 4. | Organismul notificat are următoarele obligaţii: |
| --- | --- |

4.

Organismul notificat are următoarele obligaţii:

| 4.1 | să examineze documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

4.1

să examineze documentaţia tehnică,

| 4.2 | să verifice dacă specimenul(ele) a(au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de tip în conformitate cu dispoziţiile STI-ului şi/sau cu specificaţiile europene relevante, |
| --- | --- |

4.2

să verifice dacă specimenul(ele) a(au) fost fabricat(e) în conformitate cu documentaţia tehnică şi să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de tip în conformitate cu dispoziţiile STI-ului şi/sau cu specificaţiile europene relevante,

| 4.3 | în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate la finalizarea procesului de proiectare, |
| --- | --- |

4.3

în cazul în care în STI se solicită o revizuire a proiectării, să examineze metodele de proiectare, instrumentele de proiectare şi rezultatele proiectării pentru a evalua capacitatea acestora de a îndeplini cerinţele privind conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate la finalizarea procesului de proiectare,

| 4.4 | în cazul în care în STI se solicită o revizuire a procesului de fabricaţie, să examineze procesul de fabricaţie conceput pentru fabricarea elementului constitutiv de interoperabilitate, pentru a evalua contribuţia acestuia la conformitatea produsului şi/sau să examineze revizuirea efectuată de fabricant la finalizarea procesului de proiectare, |
| --- | --- |

4.4

în cazul în care în STI se solicită o revizuire a procesului de fabricaţie, să examineze procesul de fabricaţie conceput pentru fabricarea elementului constitutiv de interoperabilitate, pentru a evalua contribuţia acestuia la conformitatea produsului şi/sau să examineze revizuirea efectuată de fabricant la finalizarea procesului de proiectare,

| 4.5 | să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene, |
| --- | --- |

4.5

să identifice elementele proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante ale STI-ului şi specificaţiilor europene, precum şi elementele proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante ale respectivelor specificaţii europene,

| 4.6 | să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a verifica dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care fabricantul a ales să le aplice, |
| --- | --- |

4.6

să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a verifica dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care fabricantul a ales să le aplice,

| 4.7 | să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate de fabricant îndeplinesc cerinţele STI-ului, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate, |
| --- | --- |

4.7

să efectueze sau să dispună efectuarea examinărilor corespunzătoare şi a testelor necesare în conformitate cu punctele 4.2., 4.3. şi 4.4 pentru a stabili dacă soluţiile adoptate de fabricant îndeplinesc cerinţele STI-ului, în cazul în care specificaţiile europene nu au fost aplicate,

| 4.8 | să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare. |
| --- | --- |

4.8

să convină cu solicitantul asupra locului în care vor fi efectuate examinările şi testele necesare.

| 5. | În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa fabricantului, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.
  La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.
  În cazul în care unui fabricant sau reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate i se refuză certificarea unui tip, organismul notificat trebuie să furnizeze motive detaliate pentru acest refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

5.

În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de examinare de tip. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa fabricantului, concluziile examinării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.

În cazul în care unui fabricant sau reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate i se refuză certificarea unui tip, organismul notificat trebuie să furnizeze motive detaliate pentru acest refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 6. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor aduse produsului certificat, care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea produsului. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE de tip. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Certificarea suplimentară trebuie dată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

6.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare de tip asupra tuturor modificărilor aduse produsului certificat, care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea produsului. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate va primi o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE de tip. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Certificarea suplimentară trebuie dată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare de tip, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat.

| 7. | Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 6, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 5, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

7.

Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 6, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 5, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 8. | Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip şi completările emise, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

8.

Fiecare organism notificat trebuie să le comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de examinare de tip şi completările emise, retrase sau refuzate.

| 9. | La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor (a se vedea punctul 5) trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

9.

La cerere, organismele notificate pot primi copii ale certificatelor de examinare de tip şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor (a se vedea punctul 5) trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 10. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze împreună cu documentaţia tehnică şi copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor la acestea, timp de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate. În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

10.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze împreună cu documentaţia tehnică şi copii ale certificatelor de examinare de tip şi ale completărilor la acestea, timp de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate. În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

Modulul D: Sistemul de asigurare a calităţii producţiei

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi că satisface cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie, pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi este supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie, pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi este supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

| 3. | Sistemul de asigurare a calităţii |
| --- | --- |

3.

Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1 | Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1

Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul B, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind tipul certificat şi o copie după certificatul de examinare de tip, emis după finalizarea proceduri examinării de tip din modulul B,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| 3.2 | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu tipul specificat în certificatul de examinare de tipului, şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii trebuie să permită o interpretare uniformă a programelor, planurilor, manualelor şi dosarelor de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementelor constitutive de interoperabilitate cu tipul specificat în certificatul de examinare de tipului, şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii trebuie să permită o interpretare uniformă a programelor, planurilor, manualelor şi dosarelor de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea produselor,

| — | procesul de fabricaţie, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor,

| — | evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de supraveghere a realizării calităţii produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de supraveghere a realizării calităţii produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

| 3.3 | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de inspectare la sediul fabricantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de inspectare la sediul fabricantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4 | Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4

Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 4. | Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

4.

Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1 | Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat. |
| --- | --- |

4.1

Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat.

| 4.2 | Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, în special:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2

Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, în special:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| 4.3 | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.
  Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem. |
| --- | --- |

4.3

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

| 4.4 | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat are dreptul să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să predea fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un raport de testare. |
| --- | --- |

4.4

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat are dreptul să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să predea fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un raport de testare.

| 5. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise. |
| --- | --- |

5.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii emise.

| 6. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1 a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

6.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1 a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 4.3 şi 4.4.

| 7. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

7.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (5), |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene (5),

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | certificarea sistemului de asigurare a calităţii menţionată la punctul 3, |
| --- | --- |

—

certificarea sistemului de asigurare a calităţii menţionată la punctul 3,

| — | certificatul de examinare de tip şi completările la acesta, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip şi completările la acesta,

| 8. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

8.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 9. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modulul F: Verificarea produsului

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care un fabricant sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate verifică şi atestă faptul că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere şi care face obiectul dispoziţiilor de la punctul 3 este conform cu tipul specificat în certificatul de examinare CE de tip şi îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care un fabricant sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate verifică şi atestă faptul că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere şi care face obiectul dispoziţiilor de la punctul 3 este conform cu tipul specificat în certificatul de examinare CE de tip şi îndeplineşte cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate cu tipul specificat în certificatul de examinare de tip, şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să ia toate măsurile necesare pentru a garanta că procesul de fabricaţie asigură conformitatea fiecărui elementul constitutiv de interoperabilitate cu tipul specificat în certificatul de examinare de tip, şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 3. | Organismul notificat trebuie să efectueze examinări şi teste adecvate pentru a verifica conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu tipul descris în certificatul de examinare de tip CE şi cu cerinţele din STI. Fabricantul (6) poate opta fie pentru o examinare şi testare a fiecărui element constitutiv de interoperabilitate, astfel cum se specifică la punctul 4, fie pentru o examinare şi testare a elementelor constitutive de interoperabilitate din punct de vedere statistic, astfel cum se specifică la punctul 5. |
| --- | --- |

3.

Organismul notificat trebuie să efectueze examinări şi teste adecvate pentru a verifica conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu tipul descris în certificatul de examinare de tip CE şi cu cerinţele din STI. Fabricantul (6) poate opta fie pentru o examinare şi testare a fiecărui element constitutiv de interoperabilitate, astfel cum se specifică la punctul 4, fie pentru o examinare şi testare a elementelor constitutive de interoperabilitate din punct de vedere statistic, astfel cum se specifică la punctul 5.

| 4. | Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate |
| --- | --- |

4.

Verificarea prin examinarea şi testarea fiecărui element constitutiv de interoperabilitate

| 4.1. | Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene (7) relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

4.1.

Fiecare produs în parte trebuie examinat şi supus la teste corespunzătoare pentru a se verifica conformitatea produsului cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu este prevăzut un test, sunt aplicabile specificaţiile europene (7) relevante sau teste echivalente.

| 4.2. | Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate. |
| --- | --- |

4.2.

Organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate pentru produsele certificate privind testele efectuate.

| 4.3. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat. |
| --- | --- |

4.3.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat.

| 5. | Verificarea statistică |
| --- | --- |

5.

Verificarea statistică

| 5.1 | Fabricantul trebuie să prezinte elementele constitutive de interoperabilitate sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare, astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs. |
| --- | --- |

5.1

Fabricantul trebuie să prezinte elementele constitutive de interoperabilitate sub formă de loturi omogene şi trebuie să ia toate măsurile necesare, astfel încât procesul de fabricaţie să asigure omogeneitatea fiecărui lot produs.

| 5.2 | Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu se prevede un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente. |
| --- | --- |

5.2

Toate elementele constitutive de interoperabilitate trebuie să fie disponibile pentru verificare sub formă de loturi omogene. Din fiecare lor trebuie prelevată o mostră aleatorie. Fiecare mostră în parte de element constitutiv de interoperabilitate trebuie să fie examinată şi supusă la teste corespunzătoare pentru a se asigura conformitatea cu tipul descris în certificatul de examinare de tip şi cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă şi pentru a se stabili dacă lotul este acceptat sau respins. În cazul în care în STI (sau în cadrul unui standard european menţionat în STI) nu se prevede un test, sunt aplicabile specificaţiile europene relevante sau teste echivalente.

| 5.3 | În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI. |
| --- | --- |

5.3

În procedura statistică trebuie să se utilizeze elemente corespunzătoare (metodă statistică, plan de prelevare etc.), în funcţie de caracteristicile ce urmează să fie evaluate, în conformitate cu STI.

| 5.4 | În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită.
  În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică. |
| --- | --- |

5.4

În cazul în care loturile sunt acceptate, organismul notificat trebuie să întocmească în scris un certificat de conformitate privind testele efectuate. Toate elementele constitutive de interoperabilitate dintr-un lot pot fi introduse pe piaţă, cu excepţia acelor elemente constitutive de interoperabilitate din mostra a cărei conformitate nu a fost stabilită.

În cazul în care un lot este respins, organismul notificat sau autoritatea competentă trebuie să ia măsurile corespunzătoare pentru a împiedica introducerea pe piaţă a respectivului lot. În cazul în care loturile sunt respinse în mod repetat, organismul notificat trebuie să suspende verificarea statistică.

| 5.5 | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat. |
| --- | --- |

5.5

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să asigure faptul că poate să furnizeze la cerere certificatele de conformitate emise de organismul notificat.

| 6. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

6.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | certificatul de examinare de tip şi completările la acesta, |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare de tip şi completările la acesta,

| — | certificatul de conformitate menţionat la punctul 4 sau 5. |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate menţionat la punctul 4 sau 5.

| 7. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

7.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 8. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

8.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modulul H 1: Sistemul de asigurare integrală a calităţii

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate satisface cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile stabilite la punctul 2, asigură şi declară că respectivul element constitutiv de interoperabilitate satisface cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

| 3. | Sistemul de asigurare a calităţii |
| --- | --- |

3.

Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1. | Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| 3.2. | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (8), care sunt aplicate, iar în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI aplicabilă elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (8), care sunt aplicate, iar în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI aplicabilă elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse în cauză, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse în cauză,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa acestora, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa acestora,

| — | evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de supraveghere a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de supraveghere a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

Politicile şi procedurile de calitate trebuie să includă în special fazele de evaluare, precum revizuirea proiectării, revizuirea procesului de fabricaţie şi testele de tip, astfel cum sunt specificate în STI, în ceea ce priveşte diferitele caracteristici şi performanţe ale elementului constitutiv de interoperabilitate.

| 3.3. | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acest lucru presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul fabricantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3.

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acest lucru presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul fabricantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4. | Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4.

Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată.

| 4. | Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

4.

Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1. | Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate. |
| --- | --- |

4.1.

Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate.

| 4.2. | Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv în special:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv în special:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit. Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit. Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

| 4.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză.

| 5. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1, paragraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

5.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1, paragraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4.

| 6. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii şi după completările emise la acestea. |
| --- | --- |

6.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după certificările sistemului de asigurare a calităţii şi după completările emise la acestea.

| 7. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

7.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatului împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatului împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Certificatul la care urmează să se facă trimitere este:

| — | certificatul sistemului de asigurare a calităţii menţionat la punctul 3, |
| --- | --- |

—

certificatul sistemului de asigurare a calităţii menţionat la punctul 3,

| 8. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

8.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 9. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modul H2: Sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

| 1. | Acest modul descrie procedura prin care un organism notificat examinează elementul constitutiv de interoperabilitate iar fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. |
| --- | --- |

1.

Acest modul descrie procedura prin care un organism notificat examinează elementul constitutiv de interoperabilitate iar fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, care îndeplineşte obligaţiile de la punctul 2, garantează şi declară că elementul constitutiv de interoperabilitate avut în vedere este conform cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă.

| 2. | Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

2.

Fabricantul trebuie să aplice un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, astfel cum se specifică la punctul 3 şi trebuie supus monitorizării, conform celor menţionate la punctul 4.

| 3. | Sistemul de asigurare a calităţii |
| --- | --- |

3.

Sistemul de asigurare a calităţii

| 3.1. | Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere, |
| --- | --- | --- |

3.1.

Fabricantul trebuie să depună o cerere de evaluare a sistemului său de asigurare a calităţii pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru categoria de produse reprezentativă pentru elementele constitutive de interoperabilitate avute în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| 3.2. | Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- |

3.2.

Sistemul de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea elementului constitutiv de interoperabilitate cu cerinţele cuprinse în STI aplicabilă. Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de fabricant sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Aceasta trebuie să conţină în primul rând o descriere adecvată a următoarelor:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor, |
| --- | --- |

—

răspunderile şi atribuţiile conducerii în ce priveşte calitatea proiectării şi a produselor,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (9), care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (9), care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse în cauză, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite pentru proiectarea elementelor constitutive de interoperabilitate din categoria de produse în cauză,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile sistemului de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după procesul de fabricaţie, precum şi frecvenţa lor,

| — | evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | mijloacele de supraveghere a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

mijloacele de supraveghere a realizării calităţii proiectului şi produsului cerut, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii.

Politicile şi procedurile de calitate trebuie să includă în special fazele de evaluare, precum revizuirea proiectării, revizuirea proceselor de fabricaţie şi testele de tip, astfel cum sunt specificate în STI, în ceea ce priveşte diferitele caracteristici şi performanţe ale elementului constitutiv de interoperabilitate.

| 3.3. | Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.
  Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul fabricantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile auditului şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.3.

Organismul notificat trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta îndeplineşte cerinţele menţionate la punctul 3.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă fabricantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al elementului constitutiv de interoperabilitate pentru care este pus în aplicare.

Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific categoriei de produse reprezentativă pentru elementul constitutiv de interoperabilitate. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei de produs avute în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul fabricantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile auditului şi decizia de evaluare motivată.

| 3.4. | Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.
  Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

3.4.

Fabricantul trebuie să se angajeze că îndeplineşte obligaţiile ce decurg din sistemul de calitate, astfel cum a fost certificat, şi că are grijă să menţină acest sistem la un nivel corespunzător şi eficient.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate informează organismul notificat care a certificat sistemul de asigurare a calităţii asupra oricărei intenţii de actualizare a acestui sistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze modificările propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 3.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa fabricantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile evaluării şi decizia de evaluare motivată.

| 4. | Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

4.

Supravegherea sistemului de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 4.1. | Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate. |
| --- | --- |

4.1.

Scopul supravegherii este de a garanta că fabricantul îşi îndeplineşte corect obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificate.

| 4.2. | Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv:






  — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Fabricantul trebuie să permită organismului notificat accesul, pentru inspecţie, în incintele de proiectare, producţie, inspecţie, testare şi depozitare şi trebuie să îi pună la dispoziţie toate informaţiile necesare, inclusiv:

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 4.3. | Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit. Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an. |
| --- | --- |

4.3.

Organismul notificat trebuie să efectueze audituri periodice pentru a avea garanţia că fabricantul menţine şi aplică sistemul de asigurare a calităţii; acesta trebuie să predea fabricantului un raport de audit. Dacă fabricantul aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Rapoartele de audit trebuie predate cel puţin o dată pe an.

| 4.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză. |
| --- | --- |

4.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate la sediul fabricantului. În timpul acestor vizite, organismul notificat poate să efectueze sau să dispună efectuarea de teste de verificare a funcţionării corecte a sistemului de asigurare a calităţii, dacă se consideră necesar. Organismul notificat trebuie să furnizeze fabricantului un proces-verbal al vizitei şi, dacă s-a efectuat un test, un buletin de analiză.

| 5. | Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:






  — | documentaţia menţionată la punctul 3.1, paragraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

5.

Pe o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului produs, fabricantul trebuie să ţină la dispoziţia autorităţilor naţionale următoarele:

—

documentaţia menţionată la punctul 3.1, paragraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 3.4 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele organismului notificat prevăzut la punctul 3.4 ultimul paragraf, precum şi la punctele 3.4, 4.3 şi 4.4.

| 6. | Examinarea proiectării |
| --- | --- |

6.

Examinarea proiectării

| 6.1. | Fabricantul trebuie să depună o cerere de examinare a proiectării elementului constitutiv de interoperabilitate la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă. |
| --- | --- |

6.1.

Fabricantul trebuie să depună o cerere de examinare a proiectării elementului constitutiv de interoperabilitate la un organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

| 6.2. | Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.
  Aceasta trebuie să includă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

6.2.

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, întreţinerii şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.

Aceasta trebuie să includă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, cu clauzele relevante, care au fost integral sau parţial aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, cu clauzele relevante, care au fost integral sau parţial aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să justifice adecvarea acestora, în special în cazurile în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să justifice adecvarea acestora, în special în cazurile în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate,

| — | programul de testare, |
| --- | --- |

—

programul de testare,

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| 6.3 | Solicitantul trebuie să prezinte rezultatele testelor (10), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora. |
| --- | --- |

6.3

Solicitantul trebuie să prezinte rezultatele testelor (10), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora.

| 6.4. | Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectarea îndeplineşte dispoziţiile STI aplicabile, organismul notificat trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare CE a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării aprobate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a produsului.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani. |
| --- | --- |

6.4.

Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectarea îndeplineşte dispoziţiile STI aplicabile, organismul notificat trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare CE a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării aprobate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a produsului.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

| 6.5. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care a eliberat certificatul de examinare CE a proiectării asupra oricărei modificări aduse proiectului aprobat, care poate afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea elementului constitutiv de interoperabilitate. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate primeşte o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE a proiectării. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această certificare suplimentară este acordată sub forma unei completări la certificatul original de examinare CE a proiectării. |
| --- | --- |

6.5.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care a eliberat certificatul de examinare CE a proiectării asupra oricărei modificări aduse proiectului aprobat, care poate afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea elementului constitutiv de interoperabilitate. În acest caz, elementul constitutiv de interoperabilitate primeşte o certificare suplimentară din partea organismului notificat care a emis certificatul de examinare CE a proiectării. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această certificare suplimentară este acordată sub forma unei completări la certificatul original de examinare CE a proiectării.

| 6.6. | Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 6.4, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6.3, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

6.6.

Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 6.4, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6.3, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 7. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:






  — | certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi |
| --- | --- | --- |

7.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:

—

certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi

| — | certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise. |
| --- | --- |

—

certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise.

| 8. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate), |
| --- | --- | --- |

8.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de conformitate a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de conformitate şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

directiva la care se face trimitere (Directiva 96/48/CE şi alte directive care se pot aplica elementului constitutiv de interoperabilitate),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii, |
| --- | --- |

—

descrierea procedurii sau a modulului urmat pentru declararea conformităţii,

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte conformitatea şi data certificatelor împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatelor,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

Certificatele la care urmează să se facă trimitere sunt:

| — | certificarea sistemului de asigurare a calităţii şi procesele-verbale de supraveghere menţionate la punctele 3 şi 4, |
| --- | --- |

—

certificarea sistemului de asigurare a calităţii şi procesele-verbale de supraveghere menţionate la punctele 3 şi 4,

| — | certificatul de examinare CE a proiectării şi completările la acesta. |
| --- | --- |

—

certificatul de examinare CE a proiectării şi completările la acesta.

| 9. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

9.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de conformitate, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

| 10. | În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V. |
| --- | --- |

10.

În cazul în care în STI se solicită, pe lângă declaraţia CE de conformitate, o declaraţie CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate, trebuie să fie adăugată şi această declaraţie după ce este întocmită de către fabricant, în condiţiile menţionate pentru modulul V.

Modulul V: Validarea de tip prin experienţă în exploatare (adecvare la utilizare)

| 1. | Prezentul modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă că un specimen, reprezentativ pentru producţia avută în vedere, respectă dispoziţiile STI aplicabile în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare, fapt care se demonstrează cu ajutorul validării de tip prin experienţă în exploatare (11). |
| --- | --- |

1.

Prezentul modul descrie acea parte a procedurii prin care un organism notificat constată şi atestă că un specimen, reprezentativ pentru producţia avută în vedere, respectă dispoziţiile STI aplicabile în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare, fapt care se demonstrează cu ajutorul validării de tip prin experienţă în exploatare (11).

| 2. | Cererea de validare de tip prin experienţă în exploatare trebuie să fie înaintată de către fabricant sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate unui organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | numele şi adresa fabricantului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă, |
| --- | --- | --- |

2.

Cererea de validare de tip prin experienţă în exploatare trebuie să fie înaintată de către fabricant sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate unui organism notificat pe care are dreptul să-l aleagă.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

numele şi adresa fabricantului şi, în cazul în care cererea este înaintată de către reprezentantul autorizat, numele şi adresa acestuia din urmă,

| — | o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat, |
| --- | --- |

—

o declaraţie scrisă potrivit căreia aceeaşi cerere nu a mai fost înaintată niciunui alt organism notificat,

| — | documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică, conform descrierii de la punctul 3,

| — | programul de validare prin experienţă în exploatare, descris la punctul 4, |
| --- | --- |

—

programul de validare prin experienţă în exploatare, descris la punctul 4,

| — | denumirea şi adresa societăţii (societăţilor) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) de la care solicitantul a obţinut un acord de a contribui la evaluarea adecvării la utilizare prin experienţa în exploatare.






  — | prin operarea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- | --- |

—

denumirea şi adresa societăţii (societăţilor) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) de la care solicitantul a obţinut un acord de a contribui la evaluarea adecvării la utilizare prin experienţa în exploatare.

—

prin operarea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| — | prin supravegherea comportamentului în exploatare, şi |
| --- | --- |

—

prin supravegherea comportamentului în exploatare, şi

| — | prin întocmirea unui raport privind experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

—

prin întocmirea unui raport privind experienţa în exploatare,

| — | denumirea şi adresa societăţii responsabile de întreţinerea elementului constitutiv de interoperabilitate pe durata sau distanţa de circulaţie care sunt necesare pentru experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa societăţii responsabile de întreţinerea elementului constitutiv de interoperabilitate pe durata sau distanţa de circulaţie care sunt necesare pentru experienţa în exploatare,

| — | declaraţie CE de conformitate pentru elementul constitutiv de interoperabilitate şi






  — | în cazul în care este specificat modulul B în STI, un certificat de examinare CE de tip, |
| --- | --- | --- |

—

declaraţie CE de conformitate pentru elementul constitutiv de interoperabilitate şi

—

în cazul în care este specificat modulul B în STI, un certificat de examinare CE de tip,

| — | în cazul în care este specificat modulul H2 în STI, un certificat de examinare CE a proiectării, |
| --- | --- |

—

în cazul în care este specificat modulul H2 în STI, un certificat de examinare CE a proiectării,

Solicitantul trebuie să pună la dispoziţia societăţii (societăţilor) care se angajează să exploateze elementul constitutiv de interoperabilitate un specimen sau un număr suficient de specimene, reprezentative pentru producţia avută în vedere şi denumite în continuare „tip”. Un tip poate include mai multe versiuni ale elementului constitutiv de interoperabilitate, cu condiţia ca toate diferenţele dintre versiuni să facă obiectul declaraţiilor CE de conformitate şi al certificatelor menţionate mai sus.

Organismul notificat poate solicita specimene suplimentare, în cazul în care acest lucru este necesar în scopul validării prin experienţă în exploatare.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii produsului cu cerinţele STI-ului. Documentaţia trebuie să descrie funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate şi, în funcţie de relevanţa pentru o astfel de evaluare, trebuie să prezinte, de asemenea, date privind proiectarea, fabricaţia şi întreţinerea.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a tipului, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită evaluarea conformităţii produsului cu cerinţele STI-ului. Documentaţia trebuie să descrie funcţionarea elementului constitutiv de interoperabilitate şi, în funcţie de relevanţa pentru o astfel de evaluare, trebuie să prezinte, de asemenea, date privind proiectarea, fabricaţia şi întreţinerea.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a tipului,

| — | specificaţia (specificaţiile) tehnică (tehnice) pe baza căreia (cărora) urmează a fi evaluate performanţa şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate (STI relevantă şi/sau specificaţiile europene cu clauzele relevante), |
| --- | --- |

—

specificaţia (specificaţiile) tehnică (tehnice) pe baza căreia (cărora) urmează a fi evaluate performanţa şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate (STI relevantă şi/sau specificaţiile europene cu clauzele relevante),

| — | condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă, |
| --- | --- |

—

condiţii de integrare a elementului constitutiv de interoperabilitate în mediul sistemului său (subansamblu, ansamblu, subsistem) şi condiţiile necesare pentru interfaţă,

| — | modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

modul de utilizare şi întreţinere a elementului constitutiv de interoperabilitate (limite de timp şi distanţă, limite de uzură etc.),

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării, fabricaţiei şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea proiectării, fabricaţiei şi funcţionării elementului constitutiv de interoperabilitate,

şi, în funcţie de relevanţa pentru evaluare,

| — | proiectul şi desenele de execuţie, |
| --- | --- |

—

proiectul şi desenele de execuţie,

| — | rezultatele calculelor de proiectare efectuate şi ale examinărilor efectuate, |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare efectuate şi ale examinărilor efectuate,

| — | rapoarte de încercări. |
| --- | --- |

—

rapoarte de încercări.

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

Trebuie anexată o listă a specificaţiilor europene menţionate în documentaţia tehnică, fie că sunt aplicate integral sau parţial.

| 4. | Programul de validare a experienţei în exploatare trebuie să cuprindă:






  — | performanţele sau comportamentul în exploatare pe care trebuie să le aibă elementul constitutiv de interoperabilitate aflat în probe, |
| --- | --- | --- |

4.

Programul de validare a experienţei în exploatare trebuie să cuprindă:

—

performanţele sau comportamentul în exploatare pe care trebuie să le aibă elementul constitutiv de interoperabilitate aflat în probe,

| — | dispoziţiile de instalare, |
| --- | --- |

—

dispoziţiile de instalare,

| — | amploarea programului – durata sau distanţa - |
| --- | --- |

—

amploarea programului – durata sau distanţa -

| — | condiţiile de funcţionare şi programul de întreţinere preconizate, |
| --- | --- |

—

condiţiile de funcţionare şi programul de întreţinere preconizate,

| — | programul de întreţinere, |
| --- | --- |

—

programul de întreţinere,

| — | teste speciale în exploatare care trebuie eventual efectuate, |
| --- | --- |

—

teste speciale în exploatare care trebuie eventual efectuate,

| — | mărimea lotului de specimene – în cazul în care este vorba de mai mult de un specimen, |
| --- | --- |

—

mărimea lotului de specimene – în cazul în care este vorba de mai mult de un specimen,

| — | programul de inspecţie (natura, numărul şi frecvenţa inspecţiilor, documentaţia), |
| --- | --- |

—

programul de inspecţie (natura, numărul şi frecvenţa inspecţiilor, documentaţia),

| — | criteriile privind defectele admisibile şi impactul acestora asupra programului, |
| --- | --- |

—

criteriile privind defectele admisibile şi impactul acestora asupra programului,

| — | informaţiile care trebuie să figureze în raportul societăţii care utilizează în exploatare elementul constitutiv de interoperabilitate (a se vedea punctul 2). |
| --- | --- |

—

informaţiile care trebuie să figureze în raportul societăţii care utilizează în exploatare elementul constitutiv de interoperabilitate (a se vedea punctul 2).

| 5. | Organismul notificat are următoarele obligaţii: |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat are următoarele obligaţii:

| 5.1. | să examineze documentaţia tehnică şi programul de validare prin experienţa în exploatare, |
| --- | --- |

5.1.

să examineze documentaţia tehnică şi programul de validare prin experienţa în exploatare,

| 5.2. | să verifice dacă tipul este reprezentativ şi dacă a fost fabricat în conformitate cu documentaţia tehnică, |
| --- | --- |

5.2.

să verifice dacă tipul este reprezentativ şi dacă a fost fabricat în conformitate cu documentaţia tehnică,

| 5.3. | să verifice dacă programul de validare prin experienţă în exploatare este bine adaptat pentru a evalua performanţele necesare şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

5.3.

să verifice dacă programul de validare prin experienţă în exploatare este bine adaptat pentru a evalua performanţele necesare şi comportamentul în exploatare ale elementului constitutiv de interoperabilitate,

| 5.4. | să convină cu solicitantul cu privire la programul şi locul unde se vor efectua inspecţiile şi testele necesare şi organismul care va efectua testele (organismul notificat sau alte laboratoare competente), |
| --- | --- |

5.4.

să convină cu solicitantul cu privire la programul şi locul unde se vor efectua inspecţiile şi testele necesare şi organismul care va efectua testele (organismul notificat sau alte laboratoare competente),

| 5.5. | să monitorizeze şi să inspecteze evoluţiile înregistrate în circulaţia, funcţionarea şi întreţinerea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate, |
| --- | --- |

5.5.

să monitorizeze şi să inspecteze evoluţiile înregistrate în circulaţia, funcţionarea şi întreţinerea în exploatare a elementului constitutiv de interoperabilitate,

| 5.6. | să evalueze raportul întocmit de societatea (societăţile) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) care exploatează elementul constitutiv de interoperabilitate şi toate celelalte documentaţii şi informaţii obţinute în timpul procedurii (rapoarte de încercare, experienţa de întreţinere etc.), |
| --- | --- |

5.6.

să evalueze raportul întocmit de societatea (societăţile) (gestionarii de infrastructură şi/sau întreprinderile feroviare) care exploatează elementul constitutiv de interoperabilitate şi toate celelalte documentaţii şi informaţii obţinute în timpul procedurii (rapoarte de încercare, experienţa de întreţinere etc.),

| 5.7. | să verifice dacă comportamentul în exploatare este conform cu cerinţele din STI. |
| --- | --- |

5.7.

să verifice dacă comportamentul în exploatare este conform cu cerinţele din STI.

| 6. | În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de adecvare la utilizare. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa fabricantului, concluziile validării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.
  Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.
  La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.
  În cazul în care solicitantului i se refuză acordarea certificatului de adecvare la utilizare, organismul notificat trebuie să specifice motivele detaliate ale unui astfel de refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

6.

În cazul în care tipul îndeplineşte dispoziţiile STI-ului, organismul notificat trebuie să-i elibereze solicitantului un certificat de adecvare la utilizare. Certificatul trebuie să conţină numele şi adresa fabricantului, concluziile validării, condiţiile pentru valabilitatea acestuia şi datele necesare identificării tipului certificat.

Perioada de valabilitate nu trebuie să depăşească 5 ani.

La certificat trebuie să se anexeze o listă cu elementele relevante din documentaţia tehnică, iar o copie a acesteia trebuie păstrată de organismul notificat.

În cazul în care solicitantului i se refuză acordarea certificatului de adecvare la utilizare, organismul notificat trebuie să specifice motivele detaliate ale unui astfel de refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 7. | Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de adecvare pentru utilizare cu privire la toate modificările aduse produsului omologat, care trebuie să primească o omologare suplimentară în cazul în care aceste modificări pot afecta adecvarea la utilizare sau condiţiile prescrise pentru utilizarea produsului. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară se acordă sub forma unei completări la certificatul original de adecvare pentru utilizare sau se va elibera un nou certificat după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

7.

Solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de adecvare pentru utilizare cu privire la toate modificările aduse produsului omologat, care trebuie să primească o omologare suplimentară în cazul în care aceste modificări pot afecta adecvarea la utilizare sau condiţiile prescrise pentru utilizarea produsului. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară se acordă sub forma unei completări la certificatul original de adecvare pentru utilizare sau se va elibera un nou certificat după retragerea vechiului certificat.

| 8. | Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 7, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată. |
| --- | --- |

8.

Dacă nici a fost adusă nicio modificare în conformitate cu punctul 7, valabilitatea unui certificat expirat poate fi prelungită cu o altă perioadă de valabilitate. Solicitantul trebuie să depună o cerere pentru o astfel de prelungire, confirmând în scris faptul că nu a fost adusă nicio astfel de modificare şi organismul notificat acordă o prelungire a perioadei de valabilitate în conformitate cu punctul 6, cu excepţia cazului în care există informaţii contrare. Această procedură poate fi repetată.

| 9. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de adecvare pentru utilizare emise, retrase sau refuzate. |
| --- | --- |

9.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificatele de adecvare pentru utilizare emise, retrase sau refuzate.

| 10. | Celelalte organisme notificate pot primi, la cerere, copii ale certificatelor de adecvare pentru utilizare emise şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate. |
| --- | --- |

10.

Celelalte organisme notificate pot primi, la cerere, copii ale certificatelor de adecvare pentru utilizare emise şi/sau ale completărilor la acestea. Anexele certificatelor trebuie să fie ţinute la dispoziţia celorlalte organisme notificate.

| 11. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate.
  Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de adecvare pentru utilizare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.
  Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:






  — | trimiterile la directivă (Directiva 96/48/CE), |
| --- | --- | --- |

11.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să întocmească declaraţia CE de adecvare pentru utilizare a elementului constitutiv de interoperabilitate.

Conţinutul acestei declaraţii trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate în anexa IV punctul 3 şi în articolul 13 alineatul (3) din Directiva 96/48/CE. Declaraţia CE de adecvare pentru utilizare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate.

Declaraţia trebuie întocmită în aceeaşi limbă ca şi documentaţia tehnică şi trebuie să conţină următoarele elemente:

—

trimiterile la directivă (Directiva 96/48/CE),

| — | denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului), |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa fabricantului sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate (denumirea şi adresa completă, iar în cazul reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, se indică, de asemenea, denumirea fabricantului sau a constructorului),

| — | descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.), |
| --- | --- |

—

descrierea elementului constitutiv de interoperabilitate (marca, tipul etc.),

| — | toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare, |
| --- | --- |

—

toate cerinţele relevante pe care trebuie să le îndeplinească elementul constitutiv de interoperabilitate, în special modul de utilizare,

| — | denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare şi data certificatului de adecvare pentru utilizare împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului, |
| --- | --- |

—

denumirea şi adresa organismului sau organismelor notificate participante la procedura urmată în ceea ce priveşte adecvarea la utilizare şi data certificatului de adecvare pentru utilizare împreună cu durata şi condiţiile de valabilitate ale certificatului,

| — | trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene, |
| --- | --- |

—

trimiterea la prezenta STI şi la orice alte STI aplicabile, şi, după caz, trimiterea la specificaţiile europene,

| — | identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate. |
| --- | --- |

—

identificarea semnatarului care a fost împuternicit să angajeze fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate.

| 12. | Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de adecvare la utilizare, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.
  În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară. |
| --- | --- |

12.

Fabricantul sau reprezentantul autorizat al acestuia stabilit în Comunitate trebuie să păstreze o copie a declaraţiei CE de adecvare la utilizare, pentru o perioadă de 10 ani de la data fabricării ultimului element constitutiv de interoperabilitate.

În cazul în care nici fabricantul, nici reprezentantul autorizat al acestuia nu este stabilit în Comunitate, obligaţia de a păstra documentaţia tehnică disponibilă este responsabilitatea persoanei care introduce elementul constitutiv de interoperabilitate pe piaţa comunitară.

Module pentru verificarea CE a subsistemelor

Modul SH2: Sistemul de asigurare integrală a calităţii cu examinarea proiectării

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, că subsistemul infrastructură






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (12) ale Directivei 96/48/CE, |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, că subsistemul infrastructură

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (12) ale Directivei 96/48/CE,

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat, |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat,

şi că poate fi dat în exploatare.

| 2. | Organismul notificat aplică procedura, inclusiv o examinare a proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (13) şi contractantul principal implicat să respecte obligaţiile punctului 3.
  Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Acest termen se referă la:






  — | societatea responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului), |
| --- | --- | --- |

2.

Organismul notificat aplică procedura, inclusiv o examinare a proiectării subsistemului, cu condiţia ca entitatea contractantă (13) şi contractantul principal implicat să respecte obligaţiile punctului 3.

Termenul „contractant principal” se referă la societăţi care contribuie prin activităţile lor la îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI. Acest termen se referă la:

—

societatea responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilitatea pentru integrarea subsistemului),

| — | alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, proiectarea, asamblarea sau instalarea subsistemului). |
| --- | --- |

—

alte societăţi implicate numai într-o parte a proiectului subsistemului (care efectuează, de exemplu, proiectarea, asamblarea sau instalarea subsistemului).

Acest termen nu se referă la subcontractanţii fabricantului care furnizează componente şi elemente constitutive de interoperabilitate.

| 3. | În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care trebuie să facă obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  Contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilă de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblare şi instalare), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.
  Solicitanţilor implicaţi numai în asamblare şi instalare le este permis să exploateze numai un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit. |
| --- | --- |

3.

În ceea ce priveşte subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE, entitatea contractantă sau contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, în conformitate cu punctul 5, şi care trebuie să facă obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

Contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabil de integrarea subsistemului) trebuie să pună în aplicare, în toate cazurile, un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru proiectare, producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

În cazul în care entitatea contractantă este direct responsabilă de proiectul de ansamblu al subsistemului (inclusiv, în special responsabilă de integrarea subsistemului) sau în cazul în care entitatea contractantă este direct implicată în proiectare şi/sau producţie (inclusiv asamblare şi instalare), aceasta trebuie să pună în aplicare un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru respectivele activităţi, care va face obiectul supravegherii specificate la punctul 6.

Solicitanţilor implicaţi numai în asamblare şi instalare le este permis să exploateze numai un sistem de asigurare a calităţii certificat pentru producţie şi pentru inspectarea şi testarea produsului finit.

| 4. | Procedura de verificare CE |
| --- | --- |

4.

Procedura de verificare CE

| 4.1 | Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării), inclusiv de coordonarea a supravegherii sistemelor de asigurare a calităţii de la punctele 5.4 şi 6.6. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe fabricanţii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată. |
| --- | --- |

4.1

Entitatea contractantă trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE a subsistemului (prin sistemul de asigurare a calităţii totale cu examinarea proiectării), inclusiv de coordonarea a supravegherii sistemelor de asigurare a calităţii de la punctele 5.4 şi 6.6. Entitatea contractantă trebuie să îi informeze pe fabricanţii implicaţi cu privire la organismul notificat ales şi la cererea înaintată.

| 4.2 | Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării întreţinerii şi funcţionării subsistemului şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului autorizat al acestuia, |
| --- | --- | --- |

4.2

Cererea trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, asamblării, instalării întreţinerii şi funcţionării subsistemului şi evaluarea conformităţii acestuia cu cerinţele STI-ului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului autorizat al acestuia,

| — | documentaţia tehnică, inclusiv:






  — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- | --- |

—

documentaţia tehnică, inclusiv:

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (14), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene (14), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral. |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral.

| — | programul de testare, |
| --- | --- |

—

programul de testare,

| — | registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI la directivă, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI la directivă,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | o listă a fabricanţilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a fabricanţilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.),

| — | condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului,

| — | demonstraţia că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale contractantului principal şi/sau entităţii contractante implicate, precum şi dovada eficienţei acestora, |
| --- | --- |

—

demonstraţia că toate etapele menţionate la punctul 5.2 sunt acoperite de sistemele de asigurare a calităţii ale contractantului principal şi/sau entităţii contractante implicate, precum şi dovada eficienţei acestora,

| — | indicarea organismului (organismelor) notificat(e) responsabil(e) de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

indicarea organismului (organismelor) notificat(e) responsabil(e) de certificarea şi supravegherea acestor sisteme de asigurare a calităţii.

| 4.3 | Entitatea contractantă trebuie să prezinte rezultatele examinărilor, verificării şi testelor (15), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora. |
| --- | --- |

4.3

Entitatea contractantă trebuie să prezinte rezultatele examinărilor, verificării şi testelor (15), inclusiv ale testelor de tip, dacă este necesar, efectuate de laboratorul său corespunzător sau în numele acestora.

| 4.4 | Organismul notificat trebuie să analizeze cererea de examinare a proiectării şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectul este conform cu dispoziţiile directivei şi STI aplicabile, acesta trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării examinate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a subsistemului.
  În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare a proiectării, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.
  Trebuie să se prevadă o procedură de apel. |
| --- | --- |

4.4

Organismul notificat trebuie să analizeze cererea de examinare a proiectării şi să evalueze rezultatele testelor. În cazul în care proiectul este conform cu dispoziţiile directivei şi STI aplicabile, acesta trebuie să elibereze solicitantului un certificat de examinare a proiectării. Certificatul trebuie să conţină concluziile examinării proiectării, condiţiile sale de valabilitate, datele necesare pentru identificarea proiectării examinate şi, după caz, o descriere a modului de funcţionare a subsistemului.

În cazul în care entităţii contractante i se refuză acordarea unui certificat de examinare a proiectării, organismul notificat trebuie să motiveze în detaliu un astfel de refuz.

Trebuie să se prevadă o procedură de apel.

| 4.5 | Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare a proiectării asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare a proiectării, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat. |
| --- | --- |

4.5

Pe durata fazei de producţie, solicitantul trebuie să informeze organismul notificat care deţine documentaţia tehnică referitoare la certificatul de examinare a proiectării asupra tuturor modificărilor care pot afecta conformitatea cu cerinţele STI-ului sau condiţiile prevăzute pentru utilizarea subsistemului. În acest caz, subsistemul trebuie să primească o omologare suplimentară. În acest caz, organismul notificat trebuie să efectueze numai acele examinări şi teste care sunt relevante şi necesare pentru modificări. Această omologare suplimentară poate fi acordată fie sub forma unei completări la certificatul original de examinare a proiectării, fie sub forma unui certificat nou după retragerea vechiului certificat.

| 5. | Sistemul de asigurare a calităţii |
| --- | --- |

5.

Sistemul de asigurare a calităţii

| 5.1 | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere, |
| --- | --- | --- |

5.1

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal, dacă este cazul, trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de evaluare a sistemelor lor de asigurare a calităţii.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

toate informaţiile relevante pentru subsistemul avut în vedere,

| — | documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii, |
| --- | --- |

—

documentaţia privind sistemul de asigurare a calităţii,

Pentru cei implicaţi doar într-o parte a proiectului subsistemului, trebuie furnizate informaţii numai pentru acea parte relevantă.

| 5.2 | Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.
  Pentru ceilalţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.
  Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitanţi sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.
  Sistemul trebuie să conţină, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor:






  — | pentru toţi solicitanţii:






  — | obiectivele de calitate şi structura organizatorică, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2

Pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului, sistemul de calitate trebuie să asigure conformitatea globală a subsistemului cu cerinţele din STI.

Pentru ceilalţi contractanţi, sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii trebuie să garanteze conformitatea contribuţiei lor relevante la subsistem cu cerinţele din STI.

Toate elementele, cerinţele şi dispoziţiile adoptate de solicitanţi sunt reunite într-o documentaţie sistematică şi ordonată, sub formă de politici, proceduri şi instrucţiuni scrise. Acest sistem de asigurare a calităţii trebuie să asigure o înţelegere uniformă a politicilor şi procedurilor de calitate, precum programele, planurile, manualele şi dosarele de calitate.

Sistemul trebuie să conţină, în special o descriere corespunzătoare a următoarelor:

—

pentru toţi solicitanţii:

—

obiectivele de calitate şi structura organizatorică,

| — | procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate, |
| --- | --- |

—

procesul de fabricaţie corespunzător, tehnicile de control şi de asigurare a calităţii, procesele şi măsurile sistematice care vor utilizate,

| — | examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor, |
| --- | --- |

—

examinările, verificările şi testările care vor fi efectuate înainte, în timpul şi după proiectare, fabricaţie, asamblare şi instalare, precum şi frecvenţa lor,

| — | evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea, precum rapoarte de inspecţie şi date de testare, date de calibrare, rapoarte privind calificarea personalului implicat etc.,

| — | pentru contractantul principal, în funcţie de relevanţa contribuţiei sale la proiectarea subsistemului: |
| --- | --- |

—

pentru contractantul principal, în funcţie de relevanţa contribuţiei sale la proiectarea subsistemului:

| — | specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil subsistemului, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice de proiectare, inclusiv specificaţiile europene, care sunt aplicate, şi în cazul în care specificaţiile europene nu se aplică integral, mijloacele utilizate pentru a garanta îndeplinirea cerinţelor esenţiale din STI-ul aplicabil subsistemului,

| — | tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite care vor fi utilizate la proiectarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

tehnicile de control şi verificare a proiectării, procesele şi acţiunile sistematice folosite care vor fi utilizate la proiectarea subsistemului,

| — | mijloacele de supraveghere a realizării calităţii cerute a proiectării şi subsistemului, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii în toate fazele, inclusiv faza de producţie, |
| --- | --- |

—

mijloacele de supraveghere a realizării calităţii cerute a proiectării şi subsistemului, precum şi a funcţionării efective a sistemului de asigurare a calităţii în toate fazele, inclusiv faza de producţie,

| — | iar pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului:






  — | responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special gestionarea integrării subsistemului. |
| --- | --- | --- |

—

iar pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului:

—

responsabilităţile şi competenţele conducerii în ceea ce priveşte calitatea globală a subsistemului, inclusiv, în special gestionarea integrării subsistemului.

Examinările, testele şi verificările includ următoarele etape:

| — | proiectare globală, |
| --- | --- |

—

proiectare globală,

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special, activităţile de construcţii civile, asamblarea elementelor constitutive, reglajele finale,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă.

| 5.3 | Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5.2 în mod suficient şi corespunzător (16).
  În cazul în care conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:






  — | dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate, |
| --- | --- | --- |

5.3

Organismul notificat ales de entitatea contractantă trebuie să examineze dacă certificarea şi supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii ale solicitantului (solicitanţilor) acoperă toate etapele subsistemului menţionat la punctul 5.2 în mod suficient şi corespunzător (16).

În cazul în care conformitatea subsistemului cu cerinţele din STI se bazează pe mai multe sisteme de asigurare a calităţii, organismul notificat trebuie să examineze, în special:

—

dacă relaţiile şi interfeţele dintre sistemele de asigurare a calităţii sunt bine documentate,

| — | şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite. |
| --- | --- |

—

şi dacă responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii în ceea ce priveşte conformitatea întregului subsistem pentru contractantul principal sunt îndeajuns şi corect definite.

| 5.4 | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.
  Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.
  Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.4

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să evalueze sistemul de asigurare a calităţii pentru a stabili dacă acesta satisface cerinţele specificate la punctul 5.2. Acesta presupune conformitatea cu cerinţele respective dacă solicitantul pune în aplicare un sistem de asigurare a calităţii pentru proiectare, producţie, inspectare şi testare a produsului finit în ceea ce priveşte standardul EN/ISO 9001-2000, care ia în considerare caracterul specific al subsistemului pentru care este pus în aplicare.

Dacă un solicitant aplică un sistem de asigurare a calităţii certificate, evaluarea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditul trebuie să fie specific pentru subsistemul în cauză şi să ţină seama de contribuţia specifică a solicitantului la subsistem. Echipa de audit trebuie să aibă cel puţin un membru cu experienţă în evaluarea tehnologiei subsistemului avut în vedere. Procedura de evaluare trebuie să includă o vizită de evaluare la sediul solicitantului.

Decizia trebuie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 5.5 | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.
  Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor de către subsistem.
  Organismul notificat trebuie să evalueze orice modificări propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.
  Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată. |
| --- | --- |

5.5

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să se angajeze să îndeplinească obligaţiile care decurg din sistemul de asigurare a calităţii certificat şi să îl menţină astfel încât să rămână adecvat şi eficient.

Aceştia trebuie să informeze organismul notificat care le-a certificat sistemul de asigurare a calităţii cu privire la orice modificare semnificativă care poate afecta îndeplinirea cerinţelor de către subsistem.

Organismul notificat trebuie să evalueze orice modificări propuse şi să decidă dacă sistemul de asigurare a calităţii modificat va îndeplini în continuare cerinţele menţionate la punctul 5.2 sau dacă este necesară o reevaluare.

Decizia sa trebuie să fie adusă la cunoştinţa solicitantului. Notificarea trebuie să conţină concluziile examinării şi decizia de evaluare motivată.

| 6. | Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat |
| --- | --- |

6.

Supravegherea sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii sub responsabilitatea organismului notificat

| 6.1 | Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e). |
| --- | --- |

6.1

Scopul supravegherii este acela de a garanta că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal îşi îndeplinesc în mod corespunzător obligaţiile care decurg din sistemul (sistemele) de asigurare a calităţii certificate(e).

| 6.2 | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1. (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acest scop şi, în special, planurile de punere în aplicare şi evidenţele tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:






  — | documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că:






  — | pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului,
  responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii pentru asigurarea conformităţii întregului subsistem sunt definite corespunzător şi suficient, |
| --- | --- | --- | --- |

6.2

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să trimită organismului notificat menţionat la punctul 5.1. (sau să dispună acest lucru) toate documentele necesare în acest scop şi, în special, planurile de punere în aplicare şi evidenţele tehnice referitoare la subsistem (în funcţie de relevanţa pentru contribuţia specifică a solicitantului la subsistem), inclusiv:

—

documentaţia sistemului de asigurare a calităţii, inclusiv mijloacele speciale puse în aplicare pentru a asigura că:

—

pentru entitatea contractantă sau contractantul principal responsabil de proiectul de ansamblu al subsistemului,

responsabilităţile şi competenţele globale ale conducerii pentru asigurarea conformităţii întregului subsistem sunt definite corespunzător şi suficient,

| — | pentru fiecare solicitant,
  sistemul de asigurare a calităţii este corect gestionat pentru integrarea la nivelul subsistemului, |
| --- | --- |

—

pentru fiecare solicitant,

sistemul de asigurare a calităţii este corect gestionat pentru integrarea la nivelul subsistemului,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc., |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de proiectare a sistemului de asigurare a calităţii, precum rezultatele analizelor, calculelor, testelor etc.,

| — | evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare, instalare şi integrare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc. |
| --- | --- |

—

evidenţele privind calitatea prevăzute de faza de fabricaţie (inclusiv asamblare, instalare şi integrare) a sistemului de asigurare a calităţii, precum rapoartele de inspecţie şi datele de testare, datele de calibrare, rapoartele privind nivelul de calificare a personalul implicat etc.

| 6.3 | Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.
  Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (proiectare, fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 4. |
| --- | --- |

6.3

Organismul notificat trebuie să efectueze periodic audituri pentru a se asigura că entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal menţin şi aplică sistemul de asigurare a calităţii şi trebuie să le furnizeze un raport de audit. Dacă aceştia aplică un sistem de asigurare a calităţii certificat, supravegherea organismului certificat trebuie să ia în considerare acest sistem.

Auditurile trebuie efectuate cel puţin o dată pe an, cu cel puţin un audit în perioada efectuării activităţilor relevante (proiectare, fabricaţie, asamblare sau instalare) pentru subsistemul care face obiectul procedurii de verificare CE menţionate la punctul 4.

| 6.4. | În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în locurile solicitantului (solicitanţilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz. |
| --- | --- |

6.4.

În plus, organismul notificat poate face vizite inopinate în locurile solicitantului (solicitanţilor) menţionate la punctul 5.2. În timpul acestor vizite, în cazul în care este necesar, organismul notificat poate desfăşura audituri complete sau parţiale şi poate efectua sau poate dispune efectuarea de teste pentru a verifica funcţionarea corespunzătoare a sistemului de asigurare a calităţii. Acesta trebuie să furnizeze solicitantului (solicitanţilor) un raport de inspecţie şi rapoarte de audit şi/sau de încercare, după caz.

| 6.5 | Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, în conformitate cu punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altor organisme notificate responsabile de această sarcină, pentru:






  — | a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate, |
| --- | --- | --- |

6.5

Organismul notificat ales de entitatea contractantă şi responsabil de verificarea CE, în cazul în care nu supraveghează toate sistemele de asigurare a calităţii avute în vedere, în conformitate cu punctul 5, trebuie să coordoneze activităţile de supraveghere ale altor organisme notificate responsabile de această sarcină, pentru:

—

a se asigura că interfeţele dintre diferitele sisteme de asigurare a calităţii privind integrarea subsistemului au fost corect gestionate,

| — | a strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii. |
| --- | --- |

—

a strânge, referitor la entitatea contractantă, elementele necesare evaluării în scopul garantării coerenţei şi supravegherii globale a diferitelor sisteme de asigurare a calităţii.

Această coordonare include următoarele drepturi ale organismului notificat:

| — | să primească întreaga documentaţie (aprobare şi supraveghere), emisă de celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e), |
| --- | --- |

—

să primească întreaga documentaţie (aprobare şi supraveghere), emisă de celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e),

| — | să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 5.4, |
| --- | --- |

—

să participe la auditurile de supraveghere de la punctul 5.4,

| — | să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 5.5 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e). |
| --- | --- |

—

să iniţieze auditurile suplimentare în conformitate cu punctul 5.5 sub responsabilitatea sa şi împreună cu celălalt (celelalte) organism(e) notificat(e).

| 7. | Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii în incintele de proiectare, pe şantiere, în ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare sau testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului. |
| --- | --- |

7.

Organismul notificat menţionat la punctul 5.1 trebuie să aibă acces în vederea inspecţiei, auditului şi supravegherii în incintele de proiectare, pe şantiere, în ateliere de producţie, spaţii de asamblare şi instalare, zone de depozitare şi, după caz, instalaţii de prefabricare sau testare şi, în general, în toate incintele pe care le consideră necesare în scopul îndeplinirii sarcinilor sale, conform contribuţiei specifice a solicitantului la proiectul subsistemului.

| 8. | Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:






  — | documentaţia menţionată la punctul 5.1, paragraful al doilea a doua liniuţă, |
| --- | --- | --- |

8.

Entitatea contractantă, în cazul în care este implicată, şi contractantul principal trebuie să păstreze la dispoziţia autorităţilor naţionale, pentru o perioadă de 10 ani de la fabricarea ultimului subsistem:

—

documentaţia menţionată la punctul 5.1, paragraful al doilea a doua liniuţă,

| — | documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 paragraful al doilea, |
| --- | --- |

—

documentele de actualizare menţionate la punctul 5.5 paragraful al doilea,

| — | deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4. |
| --- | --- |

—

deciziile şi rapoartele primite de la organismul notificat menţionate la punctele 5.4, 5.5 şi 6.4.

| 9. | În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării proiectării, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

9.

În cazul în care subsistemul respectă cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza examinării proiectării, a certificării şi supravegherii sistemului (sistemelor) de asigurare a calităţii, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 10. | Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

10.

Organismul notificat ales de entitatea contractantă este responsabil de alcătuirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile indicate la articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, supravegherea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, supravegherea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate.
  Certificatul trebuie să fie, de asemenea, însoţit, după caz, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.4. şi 6.5, |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 9 însoţit de notele de verificare şi/sau calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate.

Certificatul trebuie să fie, de asemenea, însoţit, după caz, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, în conformitate cu punctele 6.4. şi 6.5,

| — | registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| 11. | Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.
  La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:






  — | certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi |
| --- | --- | --- |

11.

Fiecare organism notificat trebuie să comunice celorlalte organisme notificate informaţiile relevante privind certificările sistemului de asigurare a calităţii şi certificatele de examinare CE a proiectării, emise, retrase sau refuzate.

La cerere, celelalte organisme notificate pot primi copii după:

—

certificările sistemului de asigurare a calităţii şi completările emise la acestea, şi

| — | certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise. |
| --- | --- |

—

certificatele de examinare CE a proiectării şi completările emise.

| 12. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

12.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

Modul SG: Verificarea unităţii

| 1. | Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, că subsistemul infrastructură






  — | este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (17) din Directiva 96/48/CE |
| --- | --- | --- |

1.

Acest modul descrie acea parte a procedurii de verificare CE prin care un organism notificat verifică şi certifică, la cererea unei entităţi contractante sau a reprezentantului autorizat al acestuia stabilit în Comunitate, că subsistemul infrastructură

—

este conform cu prezenta STI şi orice altă STI aplicabilă, fapt care demonstrează că au fost îndeplinite cerinţele esenţiale (17) din Directiva 96/48/CE

| — | este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat |
| --- | --- |

—

este conform cu celelalte reglementări care decurg din tratat

şi că poate fi dat în exploatare.

| 2. | Entitatea contractantă (18) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului.
  Cererea trebuie să cuprindă:






  — | denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului autorizat al acestuia, |
| --- | --- | --- |

2.

Entitatea contractantă (18) trebuie să înainteze unui organism notificat, la alegere, o cerere de verificare CE (prin verificarea unităţii) a subsistemului.

Cererea trebuie să cuprindă:

—

denumirea şi adresa entităţii contractante sau ale reprezentantului autorizat al acestuia,

| — | documentaţia tehnică. |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică.

| 3. | Documentaţia tehnică trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.
  Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:






  — | o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia, |
| --- | --- | --- |

3.

Documentaţia tehnică trebuie să permită înţelegerea proiectării, fabricaţiei, instalării şi a funcţionării subsistemului, precum şi evaluarea conformităţii cu cerinţele din STI.

Documentaţia tehnică trebuie să cuprindă:

—

o descriere generală a subsistemului, a proiectului de ansamblu şi a structurii acestuia,

| — | registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI, |
| --- | --- |

—

registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI,

| — | proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, ansamblurilor, circuitelor etc., |
| --- | --- |

—

proiectul de execuţie, planurile de fabricaţie, de exemplu desene şi scheme ale componentelor, subansamblurilor, ansamblurilor, circuitelor etc.,

| — | descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului, |
| --- | --- |

—

descrieri şi explicaţii necesare pentru înţelegerea desenelor şi a schemelor menţionate, precum şi a întreţinerii şi funcţionării subsistemului,

| — | specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (19), care au fost aplicate, |
| --- | --- |

—

specificaţiile tehnice, inclusiv specificaţiile europene (19), care au fost aplicate,

| — | orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral, |
| --- | --- |

—

orice documente justificative necesare care să ateste adecvarea la utilizare a specificaţiilor de mai sus, în special în cazul în care specificaţiile europene şi clauzele relevante nu au fost aplicate integral,

| — | o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

o listă a elementelor constitutive de interoperabilitate ce urmează să fie incorporate în subsistem,

| — | copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI la directivă, |
| --- | --- |

—

copii după declaraţiile CE de conformitate sau adecvare pentru utilizare a elementelor constitutive de interoperabilitate şi toate elementele necesare definite în anexa VI la directivă,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

documentaţia tehnică privind fabricarea şi asamblarea subsistemului,

| — | o listă a fabricanţilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului, |
| --- | --- |

—

o listă a fabricanţilor implicaţi în proiectarea, fabricarea, asamblarea şi instalarea subsistemului,

| — | condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.), |
| --- | --- |

—

condiţiile de utilizare a subsistemului (restricţii privind durata de utilizare sau distanţa de parcurs, limite de uzură etc.),

| — | condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului, |
| --- | --- |

—

condiţiile de întreţinere şi documentaţia tehnică privind întreţinerea subsistemului,

| — | orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului, |
| --- | --- |

—

orice cerinţă tehnică care trebuie luată în considerare pe durata producţiei, întreţinerii şi exploatării subsistemului,

| — | rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc., |
| --- | --- |

—

rezultatele calculelor de proiectare, verificările efectuate etc.,

| — | toate celelalte dovezi tehnice care demonstrează faptul că verificările şi testele anterioare au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de către organisme independente şi competente. |
| --- | --- |

—

toate celelalte dovezi tehnice care demonstrează faptul că verificările şi testele anterioare au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de către organisme independente şi competente.

În cazul în care se specifică alte informaţii suplimentare în STI pentru documentaţia tehnică, acestea trebuie, de asemenea, incluse.

| 4. | Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi documentaţia tehnică şi să identifice elementele care au fost proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante din STI şi specificaţiile europene, precum şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din specificaţiile europene respective.
  Organismul notificat trebuie să examineze subsistemul şi să verifice dacă au fost efectuate testele corespunzătoare şi necesare pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care fabricantul a ales să le aplice sau dacă soluţiile adoptate de fabricant îndeplinesc cerinţele din STI, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate în STI.
  Examinările, testele şi verificările se extind astfel încât să includă următoarele etape prevăzute de STI:






  — | proiectare globală, |
| --- | --- | --- |

4.

Organismul notificat trebuie să examineze cererea şi documentaţia tehnică şi să identifice elementele care au fost proiectate în conformitate cu dispoziţiile relevante din STI şi specificaţiile europene, precum şi elementele care au fost proiectate fără aplicarea dispoziţiilor relevante din specificaţiile europene respective.

Organismul notificat trebuie să examineze subsistemul şi să verifice dacă au fost efectuate testele corespunzătoare şi necesare pentru a stabili dacă specificaţiile europene relevante au fost efectiv aplicate, în cazul în care fabricantul a ales să le aplice sau dacă soluţiile adoptate de fabricant îndeplinesc cerinţele din STI, în cazul în care nu au fost aplicate specificaţiile europene menţionate în STI.

Examinările, testele şi verificările se extind astfel încât să includă următoarele etape prevăzute de STI:

—

proiectare globală,

| — | structura subsistemului, inclusiv, în special şi după caz, activităţi de construcţii civilă, asamblare elementelor constitutive, reglaje de ansamblu, |
| --- | --- |

—

structura subsistemului, inclusiv, în special şi după caz, activităţi de construcţii civilă, asamblare elementelor constitutive, reglaje de ansamblu,

| — | testarea finală a subsistemului, |
| --- | --- |

—

testarea finală a subsistemului,

| — | şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă. |
| --- | --- |

—

şi, în cazul în care se specifică acest lucru în STI, validarea în condiţii de funcţionare la capacitate maximă.

Organismul notificat poate lua în considerare dovada examinărilor, verificării sau testelor care au fost efectuate cu succes, în condiţii comparabile, de alte organisme sau de către (ori în numele) solicitant (solicitantului), în cazul în care acest lucru este specificat în STI-ul relevant. Organismul notificat decide ulterior dacă va utiliza rezultatele acestor verificări sau teste.

Dovezile strânse de organismul notificat trebuie să fie conforme şi suficiente pentru a demonstra conformitatea cu cerinţele STI şi că au fost efectuate toate verificările şi testele necesare şi corespunzătoare.

Orice dovadă ce urmează să fie utilizată, provenită de la alte părţi, trebuie luată în considerare înaintea efectuării oricăror teste sau verificări, deoarece organismul notificat poate dori să realizeze o evaluare, certificare sau revizuire a testelor sau verificărilor în momentul efectuări acestora.

Amploarea acestor dovezi trebuie justificată pe baza unei analize documentate utilizând, printre altele, factorii enumeraţi mai jos. Această justificare trebuie să fie inclusă în dosarul tehnic.

În toate cazurile organismul notificat este ultimul responsabil de acestea.

| 5. | Organismul notificat trebuie să convină cu entitatea contractantă asupra locurilor în care să se efectueze testele şi trebuie să convină ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat. |
| --- | --- |

5.

Organismul notificat trebuie să convină cu entitatea contractantă asupra locurilor în care să se efectueze testele şi trebuie să convină ca testarea finală a subsistemului şi, în cazul în care acest lucru este prevăzut în STI, ca testele în condiţii de funcţionare la capacitate maximă să fie efectuate de către entitatea contractantă sub supravegherea directă şi în prezenţa organismului notificat.

| 6. | Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, în spaţiile de proiectare, pe şantiere, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI. |
| --- | --- |

6.

Organismul notificat trebuie să aibă acces, în vederea testării şi a verificării, în spaţiile de proiectare, pe şantiere, la atelierele de producţie, spaţiile de asamblare şi de instalare şi, după caz, trebuie să aibă acces la instalaţiile de prefabricare şi de testare, pentru a-şi îndeplini sarcinile prevăzute de STI.

| 7. | În cazul în care subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate în conformitate cu STI şi/sau cu specificaţiile europene relevante, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.
  Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă. |
| --- | --- |

7.

În cazul în care subsistemul îndeplineşte cerinţele din STI, organismul notificat trebuie, pe baza testelor, verificărilor şi controalelor efectuate în conformitate cu STI şi/sau cu specificaţiile europene relevante, să întocmească certificatul de conformitate destinat entităţii contractante care, la rândul său, întocmeşte declaraţia CE de verificare destinată autorităţii de supraveghere din statul membru în care este amplasat şi/sau funcţionează subsistemul.

Declaraţia CE de verificare şi documentele însoţitoare trebuie să fie datate şi semnate. Declaraţia trebuie să fie întocmită în aceeaşi limbă ca şi dosarul tehnic şi trebuie să conţină cel puţin informaţiile cuprinse în anexa V la directivă.

| 8. | Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:






  — | toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului, |
| --- | --- | --- |

8.

Organismul notificat este responsabil de întocmirea dosarului tehnic care trebuie să însoţească declaraţia CE de verificare. Dosarul tehnic trebuie să includă cel puţin informaţiile specificate în articolul 18 alineatul (3) din directivă, în special, următoarele elemente:

—

toate documentele necesare referitoare la caracteristicile subsistemului,

| — | lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem, |
| --- | --- |

—

lista elementelor constitutive de interoperabilitate încorporate în subsistem,

| — | copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate. |
| --- | --- |

—

copii ale declaraţiilor CE de conformitate şi, după caz, copii ale declaraţiilor CE de adecvare pentru utilizare care trebuie furnizate pentru elementele constitutive în cauză, în conformitate cu articolul 13 din directivă, însoţite, după caz, de documentele corespunzătoare (certificate, documente privind certificarea şi supravegherea sistemului de asigurare a calităţii) eliberate de organismele notificate.

| — | toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la întreţinere, condiţiile şi restricţiile de utilizare ale subsistemului,

| — | toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, supravegherea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea, |
| --- | --- |

—

toate elementele referitoare la instrucţiunile privind intervenţiile de service, supravegherea constantă sau periodică, reglarea şi întreţinerea,

| — | certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 7, însoţit de notele de verificare şi/sau de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI-ul şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate; certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării, |
| --- | --- |

—

certificatul de conformitate eliberat de organismul notificat specificat la punctul 7, însoţit de notele de verificare şi/sau de calcul corespunzătoare şi vizat de către acesta, prin care se declară că proiectul este în conformitate cu directiva şi STI-ul şi în care se menţionează, după caz, obiecţiunile formulate în timpul efectuării activităţilor şi care nu au fost încă rezolvate; certificatul trebuie să fie însoţit, de asemenea, de rapoartele de inspecţie şi de audit întocmite cu ocazia verificării,

| — | dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate), |
| --- | --- |

—

dovadă de conformitate cu celelalte reglementări care decurg din tratat (inclusiv certificate),

| — | registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI. |
| --- | --- |

—

registrul (subsistemului) de infrastructură, inclusiv toate informaţiile specificate în STI.

| 9. | Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.
  Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru. |
| --- | --- |

9.

Registrele care însoţesc certificatul de conformitate trebuie să fie înaintate entităţii contractante.

Entitatea contractantă trebuie să păstreze o copie a dosarului tehnic pe întreaga durată de viaţă a subsistemului şi pe o perioadă ulterioară de trei ani; această copie trebuie să fie trimisă celorlalte state membre care solicită acest lucru.

---

(1)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(2)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(3)  Dacă este cazul, libertatea de alegere a fabricantului se poate limita la elemente constitutive specifice. În acest caz, în STI (sau în anexele la aceasta) este specificat procesul de verificare relevant necesar pentru elementul constitutiv de interoperabilitate.

(4)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(5)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(6)  Libertatea de alegere a fabricantului poate fi limitată în TSI-urile specifice.

(7)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CEE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(8)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(9)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(10)  Rezultatele testelor pot fi prezentate împreună cu cererea sau la o dată ulterioară.

(11)  Pe durata experienţei în exploatare, elementul constitutiv de interoperabilitate nu este introdus pe piaţă.

(12)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(13)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(14)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

(15)  Rezultatele testelor pot fi prezentate împreună cu cererea sau la o dată ulterioară.

(16)  În special, pentru materialul rulant din STI, organismul notificat participă la testarea finală în exploatare a materialului rulant şi a garniturii de tren. Acest lucru va fi specificat în capitolul relevant din STI.

(17)  Cerinţele esenţiale sunt reflectate de cerinţele privind parametrii tehnici, interfeţele şi performanţele stabilite în capitolul 4 din STI.

(18)  În acest modul „entitate contractantă” înseamnă „entitatea contractantă a subsistemului definită în directivă sau reprezentantul său autorizat stabilit în Comunitate”.

(19)  Definiţia specificaţiei europene este prezentată în Directivele 96/48/CE şi 01/16/CE. Ghidul de aplicare a STI MV explică modul de utilizare a specificaţiilor europene.

ANEXA D

Elementele care trebuie incluse în registrul de infrastructură referitoare la domeniul infrastructură

| DOMENIUL INFRASTRUCTURĂ – Informaţii generale |
| --- |
| Linie, limite şi secţiunea de cale ferată avută în vedere (descriere) | |
| Categoria secţiunii de cale ferată (I, II, III) | |
| Viteza pe secţiunea de cale ferată (km/h) | |
| Data dării în exploatare ca linie interoperabilă | |

DOMENIUL INFRASTRUCTURĂ – Informaţii generale

Linie, limite şi secţiunea de cale ferată avută în vedere (descriere)

Categoria secţiunii de cale ferată (I, II, III)

Viteza pe secţiunea de cale ferată (km/h)

Data dării în exploatare ca linie interoperabilă

Legendă:

Nota (1): conform cu capitolele 4 şi 5 ale STI Infrastructură pentru trenurile de mare viteză:

| Y | = | conform fără detalii; |
| --- | --- | --- |
| C | = | conform cu detalii la valorile alese |

Y

=

conform fără detalii;

C

=

conform cu detalii la valorile alese

Nota (2): neconform cu capitolele 4 şi 5 ale STI Infrastructură pentru trenurile de mare viteză:

| N | = | neconform fără detalii; |
| --- | --- | --- |
| P | = | neconform cu detalii la cazul special (capitolul 7 STI); |

N

=

neconform fără detalii;

P

=

neconform cu detalii la cazul special (capitolul 7 STI);

P şi C se aplică numai elementelor indicate în tabel

Nota (3): în cazul aplicării articolului 7 din Directiva 96/48/CE, astfel cum a fost modificată prin Directiva 2004/50/CE, valorile alese sunt indicate pentru fiecare element al acestui tabel

| Elementele domeniului INFRASTRUCTURĂ | Ref. § | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Ecartamentul nominal al liniilor | 4.2.2 | Y | P |
| Gabaritul de liberă trecere | 4.2.3 | C | P |
| Distanţa minimă dintre axele liniilor | 4.2.4 | Y | P |
| Declivitatea maximă | 4.2.5 | Y | P |
| Raza minimă de curbură | 4.2.6 | Y | N |
| Supraînălţarea liniei | 4.2.7 | Y | N |
| Insuficienţa de supraînălţare | 4.2.8 | C | N |
| Conicitatea echivalentă | 4.2.9 | Y | N |
| Calitatea geometrică a liniei | 4.2.10 | n.a. | n.a. |
| Înclinaţia liniei | 4.2.11 | Y | N |
| Aparatele de cale | 4.2.12 | Y | P |
| Rezistenţa liniei | 4.2.13 | C | N |
| Sarcinile traficului asupra structurilor | 4.2.14 | Y | N |
| Variaţia maximă de presiune în tuneluri | 4.2.16 | C | N |
| Vânturile transversale | 4.2.17 | C | n.a. |
| Caracteristicile electrice | 4.2.18 | n.a. | n.a. |
| Zgomotul şi vibraţiile | 4.2.19 | n.a. | n.a. |
| Peroanele | 4.2.20 | C | P |
| Accesul/Intruziunea | 4.2.22 | Y | N |
| Existenţa condiţiilor pentru coborârea pasagerilor şi a personalului de bord în afara peroanelor | 4.2.23 | C | P |
| Existenţa şi localizarea liniilor de garare care respectă STI Infrastructură pentru trenurile de mare viteză | 4.2.25 | C | P |
| Existenţa şi localizarea instalaţiilor fixe asociate întreţinerii trenurilor care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză | 4.2.26 | C | N |
| Planul de întreţinere | 4.5.1 | Y | N |
| Şina | 5.3.1 | Y | N |
| Sistemele de fixare a şinelor | 5.3.2 | Y | N |
| Traversele şi suporturile de cale | 5.3.3 | Y | N |
| Racord de alimentare cu apă | 5.3.5 | Y | N |

Elementele domeniului INFRASTRUCTURĂ

Ref. §

(1)

(2)

Ecartamentul nominal al liniilor

4.2.2

Y

P

Gabaritul de liberă trecere

4.2.3

C

P

Distanţa minimă dintre axele liniilor

4.2.4

Y

P

Declivitatea maximă

4.2.5

Y

P

Raza minimă de curbură

4.2.6

Y

N

Supraînălţarea liniei

4.2.7

Y

N

Insuficienţa de supraînălţare

4.2.8

C

N

Conicitatea echivalentă

4.2.9

Y

N

Calitatea geometrică a liniei

4.2.10

n.a.

n.a.

Înclinaţia liniei

4.2.11

Y

N

Aparatele de cale

4.2.12

Y

P

Rezistenţa liniei

4.2.13

C

N

Sarcinile traficului asupra structurilor

4.2.14

Y

N

Variaţia maximă de presiune în tuneluri

4.2.16

C

N

Vânturile transversale

4.2.17

C

n.a.

Caracteristicile electrice

4.2.18

n.a.

n.a.

Zgomotul şi vibraţiile

4.2.19

n.a.

n.a.

Peroanele

4.2.20

C

P

Accesul/Intruziunea

4.2.22

Y

N

Existenţa condiţiilor pentru coborârea pasagerilor şi a personalului de bord în afara peroanelor

4.2.23

C

P

Existenţa şi localizarea liniilor de garare care respectă STI Infrastructură pentru trenurile de mare viteză

4.2.25

C

P

Existenţa şi localizarea instalaţiilor fixe asociate întreţinerii trenurilor care respectă STI Material rulant pentru trenurile de mare viteză

4.2.26

C

N

Planul de întreţinere

4.5.1

Y

N

Şina

5.3.1

Y

N

Sistemele de fixare a şinelor

5.3.2

Y

N

Traversele şi suporturile de cale

5.3.3

Y

N

Racord de alimentare cu apă

5.3.5

Y

N

ANEXA E

Diagrama aparatelor de cale

Image

ANEXA F

Profilul şinei 60 E2

Image

Image

Image

ANEXA G

(rezervată)

ANEXA H

Lista punctelor deschise

Rigiditatea globală a liniei (a se vedea 4.2.15)

Proiectarea balastului (a se vedea 4.2.27)

Lăţimea utilă a peronului (a se vedea 4.2.20.3)

Siguranţa împotriva incendiilor şi siguranţa în tunelurile feroviare (a se vedea 4.2.21)

ANEXA I –

Definiţia termenilor folosiţi în STI INS MV

| Termen definit | Definiţia |
| --- | --- |
| Alert limit/Auslösewert/Limite d'alerte/Limita de alertă | Definit în secţiunea 4.2.10.2. |
| Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Proiectarea balastului | Un fenomen aerodinamic în care balastul este aruncat în sus sau este proiectat. |
| Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Suport de cale | Traversă proiectată pentru utilizarea la aparatele de cale. |
| Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Insuficienţa de supraînălţare | Definit în secţiunea 4.2.8. |
| Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Nivelment transversal | Nivelmentul transversal este diferenţa de înălţime pe verticală a unei şine faţă de cealaltă, când este măsurat lateral peste linie între axele feţei de rulare a fiecărei şine. |
| Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Nivel superior al coroanei liniei | A se vedea diagrama din secţiunea 5.3.1.1. |
| Design value/Planungswert/Valeur de conception/Valoarea de proiectare | Valoare teoretică fără toleranţa de producţie sau construcţie |
| Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Distanţa dintre axele liniilor | Distanţa pe orizontală dintre axele a două linii adiacente |
| Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Linie deviată | Linia care deviază de la linia directă |
| Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Forţă dinamică laterală | Definit în STI MR MV |
| Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Rigiditate dinamică [a unui sistem de fixare a şinelor] | Definit în EN13481-1, clauza 3.21 |
| Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Rigiditate dinamică [a plăcii sub şină] | Definit în EN13481-1, clauza 3.21 |
| Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Conicitate echivalentă | Definit în 4.2.9.1 |
| Established interoperability constituent/
  herkömmliche Interoperabilitätskomponente/
  Constituent d'interopérabilité „établi”/Element constitutiv de interoperabilitate „stabilit” | Definit în 6.1.2 |
| Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Supraînălţarea contraşinei | Definit în anexa E (punct 8) |
| Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Spaţiu de protecţie a vârfului fix | Definit în anexa E (punct 2) |
| Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Adâncimea şinei cu contraşină | Definit în anexa E (punct 7) |
| Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/secţiune liberă | Secţiunea tunelului excluzând obstacolele continue. (de exemplu: linia, pasarelele de evacuare) |
| Free wheel passage at check/wing entry
  Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene
  Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Spaţiul de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii | Definit în anexa E (punct 4) |
| Free wheel passage at crossing nose/
  Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/
  Cote de libre passage dans le croisement/Spaţiul de liberă trecere în încrucişare | Definit în anexa E (punct 3) |
| Free wheel passage in switches/
  Freier Durchgang im Zungenbereich/
  Cote de libre passage de l'aiguillage/Spaţiul de liberă trecere al macazului | Definit în anexa E (punct 1) |
| Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Punct de tangenţă | A se vedea diagrama din secţiunea 5.3.1.1 |
| Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Rigiditatea globală a liniei | O măsură a dislocării şinei sub sarcina roţii. |
| Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Limită de intervenţie imediată | Definit în secţiunea 4.2.10.2. |
| Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Limită de intervenţie | Definit în secţiunea 4.2.10.2. |
| Isolated Defects/Einzelfehler/Défauts Isolés/Defecte izolate | O stare localizată de geometrie a liniei ce necesită atenţie şi întreţinere. |
| Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Trecere la nivel | O intersectare la acelaşi nivel a unui drum şi a uneia sau mai multor linii de cale ferată |
| Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Masă teoretică liniară | Masa teoretică a unei şine noi în kg/m. |
| Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Gabarit minim de infrastructură | Definit în secţiunea 4.2.3 |
| Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Ecartamentul nominal al liniilor | O valoare unică de identificare a ecartamentului liniilor |
| Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Linie fără balast | Linie care nu este susţinută pe balast |
| Novel interoperability constituent/Element constitutiv de interoperabilitate original | A se vedea secţiunea 6.1.2 |
| Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Efect de piston | Variaţiile de presiune dintre spaţiile închise în care circulă trenurile şi celelalte spaţii ale staţiilor, generând curenţi de aer puternici |
| Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Linie curentă | Secţiune de linie fără aparate de cale |
| Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Efort de ghidare cvasi-static | Definit în STI MR MV |
| Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profilul capului de şină | Forma acelei părţi a şinei care intră în contact cu roata. |
| Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Înclinaţia liniei | Unghiul dintre axa de simetrie a unei şine a căii ferate şi perpendiculara pe planul de rulare al liniei. |
| Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Placă sub şină | Un strat rezistent introdus între o şină şi traversa sau baza care o susţine. |
| Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Profil cinematic de referinţă | Definit în STI MR MV. |
| Reverse curve/S-Kurven/Curbe şi contracurbe | Două curbe care se îmbină cu flexiune opusă |
| Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Instabilitate de rulare | Definit în STI MR MV |
| Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Inimă de încrucişare cu vârf mobil | O încrucişare la care vârful de încrucişare poate fi deplasat lateral pentru a închide şina cu contraşină, pentru a asigura susţinerea continuă a osiilor montate. |
| Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Aparate de cale | Un plan al liniilor care include aparatele de cale |
| Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Linie directă (la aparatele de cale) | Linia care transmite aliniamentul general al liniei |
| Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/supraînălţarea liniei | Definit în secţiunea 4.2.7 |
| Track centre/Gleisachse/axe de la voie/axul liniei | Punctul de mijloc dintre două şine în planul suprafeţei de rulare. |
| Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Ecartamentul liniei | Distanţa dintre punctele de ecartament (punctele de contact) a două şine opuse ale unei linii, definit în EN 13848-1. |
| Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Deformarea liniei | Definit în secţiunea 4.2.10.4.1 |
| Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Lacuna în traversare [a unei încrucişări duble] | Porţiunea de încrucişare dublă unde nu există ghidaj al roţii. |
| Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/lungimea utilă a peronului | Definit în secţiunea 4.2.20.2 |
| Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Lăţimea utilă a peronului | În combinaţie cu lungimea utilă a peronului, aceasta defineşte suprafaţa peronului disponibilă pentru utilizare de către pasageri |

Termen definit

Definiţia

Alert limit/Auslösewert/Limite d'alerte/Limita de alertă

Definit în secţiunea 4.2.10.2.

Ballast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Proiectarea balastului

Un fenomen aerodinamic în care balastul este aruncat în sus sau este proiectat.

Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Suport de cale

Traversă proiectată pentru utilizarea la aparatele de cale.

Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Insuficienţa de supraînălţare

Definit în secţiunea 4.2.8.

Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Nivelment transversal

Nivelmentul transversal este diferenţa de înălţime pe verticală a unei şine faţă de cealaltă, când este măsurat lateral peste linie între axele feţei de rulare a fiecărei şine.

Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Nivel superior al coroanei liniei

A se vedea diagrama din secţiunea 5.3.1.1.

Design value/Planungswert/Valeur de conception/Valoarea de proiectare

Valoare teoretică fără toleranţa de producţie sau construcţie

Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Distanţa dintre axele liniilor

Distanţa pe orizontală dintre axele a două linii adiacente

Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Linie deviată

Linia care deviază de la linia directă

Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Forţă dinamică laterală

Definit în STI MR MV

Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/Rigiditate dinamică [a unui sistem de fixare a şinelor]

Definit în EN13481-1, clauza 3.21

Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique [de la semelle]/Rigiditate dinamică [a plăcii sub şină]

Definit în EN13481-1, clauza 3.21

Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Conicitate echivalentă

Definit în 4.2.9.1

Established interoperability constituent/

herkömmliche Interoperabilitätskomponente/

Constituent d'interopérabilité „établi”/Element constitutiv de interoperabilitate „stabilit”

Definit în 6.1.2

Excess height of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Supraînălţarea contraşinei

Definit în anexa E (punct 8)

Fixed nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Spaţiu de protecţie a vârfului fix

Definit în anexa E (punct 2)

Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d'ornière/Adâncimea şinei cu contraşină

Definit în anexa E (punct 7)

Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/secţiune liberă

Secţiunea tunelului excluzând obstacolele continue. (de exemplu: linia, pasarelele de evacuare)

Free wheel passage at check/wing entry

Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene

Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Spaţiul de liberă trecere la intrarea contraşinei/aripii

Definit în anexa E (punct 4)

Free wheel passage at crossing nose/

Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/

Cote de libre passage dans le croisement/Spaţiul de liberă trecere în încrucişare

Definit în anexa E (punct 3)

Free wheel passage in switches/

Freier Durchgang im Zungenbereich/

Cote de libre passage de l'aiguillage/Spaţiul de liberă trecere al macazului

Definit în anexa E (punct 1)

Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Punct de tangenţă

A se vedea diagrama din secţiunea 5.3.1.1

Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Rigiditatea globală a liniei

O măsură a dislocării şinei sub sarcina roţii.

Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d'intervention immédiate/Limită de intervenţie imediată

Definit în secţiunea 4.2.10.2.

Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d'intervention/Limită de intervenţie

Definit în secţiunea 4.2.10.2.

Isolated Defects/Einzelfehler/Défauts Isolés/Defecte izolate

O stare localizată de geometrie a liniei ce necesită atenţie şi întreţinere.

Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Trecere la nivel

O intersectare la acelaşi nivel a unui drum şi a uneia sau mai multor linii de cale ferată

Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Masă teoretică liniară

Masa teoretică a unei şine noi în kg/m.

Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d'infrastructure/Gabarit minim de infrastructură

Definit în secţiunea 4.2.3

Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Ecartamentul nominal al liniilor

O valoare unică de identificare a ecartamentului liniilor

Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Linie fără balast

Linie care nu este susţinută pe balast

Novel interoperability constituent/Element constitutiv de interoperabilitate original

A se vedea secţiunea 6.1.2

Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Efect de piston

Variaţiile de presiune dintre spaţiile închise în care circulă trenurile şi celelalte spaţii ale staţiilor, generând curenţi de aer puternici

Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Linie curentă

Secţiune de linie fără aparate de cale

Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Efort de ghidare cvasi-static

Definit în STI MR MV

Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Profilul capului de şină

Forma acelei părţi a şinei care intră în contact cu roata.

Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Înclinaţia liniei

Unghiul dintre axa de simetrie a unei şine a căii ferate şi perpendiculara pe planul de rulare al liniei.

Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Placă sub şină

Un strat rezistent introdus între o şină şi traversa sau baza care o susţine.

Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/Profil cinematic de referinţă

Definit în STI MR MV.

Reverse curve/S-Kurven/Curbe şi contracurbe

Două curbe care se îmbină cu flexiune opusă

Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Instabilitate de rulare

Definit în STI MR MV

Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Inimă de încrucişare cu vârf mobil

O încrucişare la care vârful de încrucişare poate fi deplasat lateral pentru a închide şina cu contraşină, pentru a asigura susţinerea continuă a osiilor montate.

Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Aparate de cale

Un plan al liniilor care include aparatele de cale

Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Linie directă (la aparatele de cale)

Linia care transmite aliniamentul general al liniei

Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/supraînălţarea liniei

Definit în secţiunea 4.2.7

Track centre/Gleisachse/axe de la voie/axul liniei

Punctul de mijloc dintre două şine în planul suprafeţei de rulare.

Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Ecartamentul liniei

Distanţa dintre punctele de ecartament (punctele de contact) a două şine opuse ale unei linii, definit în EN 13848-1.

Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Deformarea liniei

Definit în secţiunea 4.2.10.4.1

Unguided length [of an obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/Lacuna în traversare [a unei încrucişări duble]

Porţiunea de încrucişare dublă unde nu există ghidaj al roţii.

Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/lungimea utilă a peronului

Definit în secţiunea 4.2.20.2

Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/Lăţimea utilă a peronului

În combinaţie cu lungimea utilă a peronului, aceasta defineşte suprafaţa peronului disponibilă pentru utilizare de către pasageri

---

| 19.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 77/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 77/106

---

DECIZIA COMISIEI

din 25 ianuarie 2008

de adoptare, în temeiul Directivei 92/43/CEE a Consiliului, a unei prime liste actualizate a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină

[notificată cu numărul C(2008) 271]

(2008/218/CE)

COMISIA COMUNITĂŢILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunităţii Europene,

având în vedere Directiva 92/43/CEE a Consiliului din 21 mai 1992 privind conservarea habitatelor naturale şi a speciilor de faună şi floră sălbatică (1), în special articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf,

întrucât:

| (1) | Regiunea biogeografică alpină menţionată la articolul 1 litera (c) punctul (iii) din Directiva 92/43/CEE este compusă din teritoriul comunitar al Alpilor (Austria, Italia, Germania, Franţa, Slovenia), al Pirineilor (Franţa şi Spania), al munţilor Apenini (Italia), al munţilor din nordul Fennoscandiei (Suedia şi Finlanda), al munţilor Carpaţi (Polonia, Slovacia, România) şi al munţilor Balcani, Rila, Pirin şi Rodope (Bulgaria), conform hărţii biogeografice aprobate la 25 aprilie 2005 de comitetul instituit în temeiul articolului 20 din directiva respectivă, denumit în continuare „Comitetul privind habitatele”. |
| --- | --- |

(1)

Regiunea biogeografică alpină menţionată la articolul 1 litera (c) punctul (iii) din Directiva 92/43/CEE este compusă din teritoriul comunitar al Alpilor (Austria, Italia, Germania, Franţa, Slovenia), al Pirineilor (Franţa şi Spania), al munţilor Apenini (Italia), al munţilor din nordul Fennoscandiei (Suedia şi Finlanda), al munţilor Carpaţi (Polonia, Slovacia, România) şi al munţilor Balcani, Rila, Pirin şi Rodope (Bulgaria), conform hărţii biogeografice aprobate la 25 aprilie 2005 de comitetul instituit în temeiul articolului 20 din directiva respectivă, denumit în continuare „Comitetul privind habitatele”.

| (2) | Este necesar ca, în cadrul unui proces iniţiat în 1995, să se realizeze progrese suplimentare în ceea ce priveşte punerea efectivă în practică a reţelei Natura 2000, element esenţial al protejării biodiversităţii în Comunitate. |
| --- | --- |

(2)

Este necesar ca, în cadrul unui proces iniţiat în 1995, să se realizeze progrese suplimentare în ceea ce priveşte punerea efectivă în practică a reţelei Natura 2000, element esenţial al protejării biodiversităţii în Comunitate.

| (3) | O listă iniţială a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină, în temeiul Directivei 92/43/CEE, a fost adoptată prin Decizia 2004/69/CE a Comisiei (2). În temeiul articolului 4 alineatul (4) şi al articolului 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE, statul membru în cauză desemnează siturile incluse pe lista siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină ca arii speciale de conservare cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani, stabilind priorităţile şi măsurile de conservare necesare. |
| --- | --- |

(3)

O listă iniţială a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină, în temeiul Directivei 92/43/CEE, a fost adoptată prin Decizia 2004/69/CE a Comisiei (2). În temeiul articolului 4 alineatul (4) şi al articolului 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE, statul membru în cauză desemnează siturile incluse pe lista siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină ca arii speciale de conservare cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani, stabilind priorităţile şi măsurile de conservare necesare.

| (4) | În contextul unei adaptări dinamice a reţelei Natura 2000, listele siturilor de importanţă comunitară fac obiectul unei revizuiri. Prin urmare, este necesară actualizarea listei iniţiale. |
| --- | --- |

(4)

În contextul unei adaptări dinamice a reţelei Natura 2000, listele siturilor de importanţă comunitară fac obiectul unei revizuiri. Prin urmare, este necesară actualizarea listei iniţiale.

| (5) | Pe de o parte, actualizarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină este necesară în vederea includerii siturilor suplimentare propuse începând cu anul 2004 de către statele membre ca situri de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE. Obligaţiile care decurg din articolul 4 alineatul (4) şi articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE sunt aplicabile cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani de la adoptarea primei liste actualizate a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină. |
| --- | --- |

(5)

Pe de o parte, actualizarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină este necesară în vederea includerii siturilor suplimentare propuse începând cu anul 2004 de către statele membre ca situri de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE. Obligaţiile care decurg din articolul 4 alineatul (4) şi articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE sunt aplicabile cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani de la adoptarea primei liste actualizate a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină.

| (6) | Pe de altă parte, actualizarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină este necesară pentru a reflecta eventualele modificări ale informaţiilor referitoare la situri, comunicate de către statele membre ulterior adoptării listei comunitare. În acest sens, prima listă actualizată a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină constituie o versiune consolidată a listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că obligaţiile care decurg din articolul 4 alineatul (4) şi articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE sunt aplicabile cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani de la adoptarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină. |
| --- | --- |

(6)

Pe de altă parte, actualizarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină este necesară pentru a reflecta eventualele modificări ale informaţiilor referitoare la situri, comunicate de către statele membre ulterior adoptării listei comunitare. În acest sens, prima listă actualizată a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină constituie o versiune consolidată a listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină. Cu toate acestea, trebuie subliniat faptul că obligaţiile care decurg din articolul 4 alineatul (4) şi articolul 6 alineatul (1) din Directiva 92/43/CEE sunt aplicabile cât mai curând posibil, în termen de maximum şase ani de la adoptarea listei iniţiale a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină.

| (7) | Prezenta decizie nu este aplicabilă în cazul teritoriilor Bulgariei şi României, întrucât aceste state membre au început transmiterea către Comisie a propunerilor lor privind siturile după aderare. |
| --- | --- |

(7)

Prezenta decizie nu este aplicabilă în cazul teritoriilor Bulgariei şi României, întrucât aceste state membre au început transmiterea către Comisie a propunerilor lor privind siturile după aderare.

| (8) | Pentru regiunea biogeografică alpină, listele cu siturile propuse ca situri de importanţă comunitară, în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE, au fost transmise Comisiei între martie 2002 şi septembrie 2006, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din directiva menţionată, de către Austria, Finlanda, Franţa, Germania, Italia, Polonia, Slovacia, Slovenia, Spania şi Suedia. |
| --- | --- |

(8)

Pentru regiunea biogeografică alpină, listele cu siturile propuse ca situri de importanţă comunitară, în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE, au fost transmise Comisiei între martie 2002 şi septembrie 2006, în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) din directiva menţionată, de către Austria, Finlanda, Franţa, Germania, Italia, Polonia, Slovacia, Slovenia, Spania şi Suedia.

| (9) | Listele de situri propuse au fost însoţite de informaţii referitoare la fiecare sit, furnizate pe baza formularului instituit prin Decizia 97/266/CE a Comisiei din 18 decembrie 1996 privind formularul-tip pentru siturile propuse ca situri Natura 2000 (3). |
| --- | --- |

(9)

Listele de situri propuse au fost însoţite de informaţii referitoare la fiecare sit, furnizate pe baza formularului instituit prin Decizia 97/266/CE a Comisiei din 18 decembrie 1996 privind formularul-tip pentru siturile propuse ca situri Natura 2000 (3).

| (10) | Aceste informaţii cuprind harta cea mai recentă şi definitivă a sitului, transmisă în versiunea cea mai recentă de statul membru în cauză, denumirea, localizarea şi suprafaţa sitului, precum şi datele obţinute prin aplicarea criteriilor prevăzute în anexa III la Directiva 92/43/CEE. |
| --- | --- |

(10)

Aceste informaţii cuprind harta cea mai recentă şi definitivă a sitului, transmisă în versiunea cea mai recentă de statul membru în cauză, denumirea, localizarea şi suprafaţa sitului, precum şi datele obţinute prin aplicarea criteriilor prevăzute în anexa III la Directiva 92/43/CEE.

| (11) | Pe baza proiectului de listă care identifică, în plus, situri care găzduiesc tipuri de habitate naturale prioritare sau specii prioritare, întocmit de Comisie în acord cu fiecare dintre statele membre în cauză, ar trebui adoptată o primă listă actualizată a siturilor selectate ca situri de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină. |
| --- | --- |

(11)

Pe baza proiectului de listă care identifică, în plus, situri care găzduiesc tipuri de habitate naturale prioritare sau specii prioritare, întocmit de Comisie în acord cu fiecare dintre statele membre în cauză, ar trebui adoptată o primă listă actualizată a siturilor selectate ca situri de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină.

| (12) | Cunoştinţele privind existenţa şi distribuţia tipurilor de habitate naturale şi a speciilor evoluează în permanenţă, ca rezultat al controlului prevăzut la articolul 11 din Directiva 92/43/CEE. Prin urmare, evaluarea şi selectarea siturilor la nivel comunitar au fost efectuate pe baza celor mai bune informaţii disponibile în prezent. |
| --- | --- |

(12)

Cunoştinţele privind existenţa şi distribuţia tipurilor de habitate naturale şi a speciilor evoluează în permanenţă, ca rezultat al controlului prevăzut la articolul 11 din Directiva 92/43/CEE. Prin urmare, evaluarea şi selectarea siturilor la nivel comunitar au fost efectuate pe baza celor mai bune informaţii disponibile în prezent.

| (13) | Cu toate acestea, anumite state membre nu au propus suficiente situri pentru a îndeplini cerinţele Directivei 92/43/CEE în ceea ce priveşte anumite tipuri de habitate şi anumite specii. Prin urmare, pentru aceste specii şi tipuri de habitate, nu se poate concluziona că reţeaua este completă. Cu toate acestea, luând în considerare timpul necesar pentru primirea informaţiilor şi pentru a ajunge la un acord cu statele membre, Comisia consideră oportun să adopte o primă listă actualizată a siturilor, care va trebui revizuită în conformitate cu dispoziţiile articolului 4 din Directiva 92/43/CEE. |
| --- | --- |

(13)

Cu toate acestea, anumite state membre nu au propus suficiente situri pentru a îndeplini cerinţele Directivei 92/43/CEE în ceea ce priveşte anumite tipuri de habitate şi anumite specii. Prin urmare, pentru aceste specii şi tipuri de habitate, nu se poate concluziona că reţeaua este completă. Cu toate acestea, luând în considerare timpul necesar pentru primirea informaţiilor şi pentru a ajunge la un acord cu statele membre, Comisia consideră oportun să adopte o primă listă actualizată a siturilor, care va trebui revizuită în conformitate cu dispoziţiile articolului 4 din Directiva 92/43/CEE.

| (14) | Din motive de claritate şi transparenţă, este necesar ca Decizia 2004/69/CE să fie înlocuită. |
| --- | --- |

(14)

Din motive de claritate şi transparenţă, este necesar ca Decizia 2004/69/CE să fie înlocuită.

| (15) | Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind habitatele, |
| --- | --- |

(15)

Măsurile prevăzute în prezenta decizie sunt conforme cu avizul Comitetului privind habitatele,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Prima listă actualizată a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină, în conformitate cu articolul 4 alineatul (2) al treilea paragraf din Directiva 92/43/CEE, este prevăzută în anexa la prezenta decizie.

Articolul 2

Decizia 2004/69/CE se abrogă.

Articolul 3

Prezenta decizie se adresează statelor membre.

Adoptată la Bruxelles, 25 ianuarie 2008.

Pentru Comisie

Stavros DIMAS

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 206, 22.7.1992, p. 7. Directivă modificată ultima dată prin Directiva 2006/105/CE (JO L 363, 20.12.2006, p. 368).

1

(2)  JO L 14, 21.1.2004, p. 21.

2

(3)  JO L 107, 24.4.1997, p. 1.

3

---

ANEXĂ

Prima listă actualizată a siturilor de importanţă comunitară pentru regiunea biogeografică alpină

Fiecare sit de importanţă comunitară (SIC) se identifică pe baza informaţiilor furnizate în formularul Natura 2000, inclusiv a hărţii corespunzătoare. Aceste informaţii au fost transmise de autorităţile naţionale competente în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) al doilea paragraf.

Tabelul de mai jos cuprinde următoarele informaţii:

| A | : | codul SIC, compus din nouă caractere, dintre care primele două reprezintă codul ISO al statului membru; |
| --- | --- | --- |
| B | : | denumirea SIC; |
| C | : | * = prezenţa pe SIC a cel puţin unui tip de habitat natural prioritar şi/sau a unei specii prioritare în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE; |
| D | : | suprafaţa SIC în hectare sau lungimea SIC în kilometri; |
| E | : | coordonatele geografice ale SIC (latitudine şi longitudine). |

A

:

codul SIC, compus din nouă caractere, dintre care primele două reprezintă codul ISO al statului membru;

B

:

denumirea SIC;

C

:

- = prezenţa pe SIC a cel puţin unui tip de habitat natural prioritar şi/sau a unei specii prioritare în sensul articolului 1 din Directiva 92/43/CEE;

D

:

suprafaţa SIC în hectare sau lungimea SIC în kilometri;

E

:

coordonatele geografice ale SIC (latitudine şi longitudine).

Toate informaţiile prezentate în lista comunitară de mai jos se bazează pe datele propuse, transmise şi validate de Austria, Germania, Spania, Finlanda, Franţa, Italia, Polonia, Suedia, Slovenia şi Slovacia.

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Cod SIC | Denumire SIC | * | Suprafaţa SIC
  (ha) | Lungimea SIC
  (km) | Coordonatele geografice ale SIC |
| | | | | | Longitudine | Latitudine |
| AT1203A00 | Ötscher – Dürrenstein | * | 42 617 | | E 15 6 | N 47 50 |
| AT1211A00 | Wienerwald – Thermenregion | * | 52 296 | | E 16 7 | N 48 8 |
| AT1212A00 | Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax | * | 64 066 | | E 15 59 | N 47 53 |
| AT2101000 | Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete) | * | 29 496 | | E 12 48 | N 47 0 |
| AT2102000 | Nationalpark Nockberge (Kernzone) | * | 7 744 | | E 13 45 | N 46 53 |
| AT2103000 | Hörfeld Moor – Kärntner Anteil | * | 88 | | E 14 31 | N 47 0 |
| AT2104000 | Sablatnig Moor | * | 96 | | E 14 36 | N 46 34 |
| AT2105000 | Vellacher Kotschna | * | 586 | | E 14 34 | N 46 23 |
| AT2106000 | Mussen | * | 399 | | E 12 55 | N 46 42 |
| AT2108000 | Inneres Pöllatal | * | 3 198 | | E 13 28 | N 47 3 |
| AT2109000 | Wolayersee und Umgebung | * | 1 940 | | E 12 53 | N 46 37 |
| AT2112000 | Villacher Alpe (Dobratsch) | * | 2 327 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2114000 | Obere Drau | * | 977,02 | | E 13 14 | N 46 45 |
| AT2115000 | Hochmoor bei St. Lorenzen | * | 48 | | E 13 55 | N 46 51 |
| AT2116000 | Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal | * | 1 199 | | E 13 30 | N 46 36 |
| AT2117000 | Turner See | * | 59 | | E 14 34 | N 46 35 |
| AT2118000 | Gail im Lesachtal | * | 55 | | E 12 56 | N 46 40 |
| AT2119000 | Gut Walterskirchen | * | 32 | | E 14 11 | N 46 37 |
| AT2120000 | Schütt – Graschelitzen | * | 2 307 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2121000 | Höfleinmoor | * | 6 | | E 14 23 | N 46 34 |
| AT2122000 | Ratschitschacher Moor | * | 23 | | E 14 42 | N 46 38 |
| AT2123000 | Möserner Moor | * | 12 | | E 13 15 | N 46 42 |
| AT2124000 | Untere Lavant | * | 56 | | E 14 53 | N 46 42 |
| AT2125000 | Reifnitzbach | | 1,7 | | E 14 10 | N 46 36 |
| AT2126000 | Tiebelmündung | * | 58 | | E 14 0 | N 46 41 |
| AT2127000 | Fronwiesen | * | 69 | | E 14 6 | N 46 31 |
| AT2128000 | Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee | * | 3,7 | | E 14 40 | N 46 37 |
| AT2130000 | Lendspitz-Maiernigg | * | 77,43 | | E 14 15 | N 46 36 |
| AT2204000 | Steirisches Dachsteinplateau | * | 7 451,17 | | E 13 48 | N 47 30 |
| AT2205000 | Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang | * | 1 619,14 | | E 14 24 | N 47 34 |
| AT2206000 | Ödensee | * | 198,29 | | E 13 49 | N 47 33 |
| AT2207000 | NSG Hörfeld | * | 47,49 | | E 14 30 | N 47 1 |
| AT2209001 | Steilhangmoor im Untertal | * | 14,24 | | E 13 42 | N 47 21 |
| AT2209002 | Patzenkar | * | 130,48 | | E 13 39 | N 47 19 |
| AT2209003 | Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern | * | 6 498,91 | | E 13 59 | N 47 15 |
| AT2209004 | Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen | * | 14 046,15 | | E 14 40 | N 47 20 |
| AT2210000 | Ennstaler Alpen/Gesäuse | * | 14 529,94 | | E 14 36 | N 47 33 |
| AT2212000 | NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche | * | 401 | | E 14 10 | N 47 33 |
| AT2215000 | Teile der Eisenerzer Alpen | * | 4 391,29 | | E 14 54 | N 47 29 |
| AT2216000 | Kirchkogel bei Pernegg | | 40,43 | | E 15 19 | N 47 20 |
| AT2217000 | Peggauer Wand | | 40,91 | | E 15 21 | N 47 12 |
| AT2219000 | Teile des steirischen Nockgebietes | * | 2 080,53 | | E 13 49 | N 46 56 |
| AT2221000 | Gamperlacke | * | 86,3 | | E 14 16 | N 47 33 |
| AT2223000 | Pölshof bei Pöls | * | 7,86 | | E 14 36 | N 47 13 |
| AT2224000 | Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm | * | 12,93 | | E 13 53 | N 47 36 |
| AT2226001 | Dürnberger Moor | * | 37,76 | | E 14 21 | N 47 5 |
| AT2226002 | Furtner Teich | | 32,03 | | E 14 23 | N 47 5 |
| AT2227000 | Schluchtwald der Gulling | * | 149,83 | | E 14 11 | N 47 29 |
| AT2228000 | Ramsauer Torf | * | 2,3 | | E 13 40 | N 47 24 |
| AT2233000 | Raabklamm | * | 554,93 | | E 15 32 | N 47 14 |
| AT2236000 | Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen | * | 1 309,19 | | E 14 50 | N 47 14 |
| AT2238000 | Gersdorfer Altarm | * | 8,41 | | E 13 57 | N 47 27 |
| AT2240000 | Ennsaltarme bei Niederstuttern | * | 69,66 | | E 14 4 | N 47 30 |
| AT2243000 | Totes Gebirge mit Altausseer See | * | 24 201,69 | | E 14 7 | N 47 36 |
| AT2244000 | Flaumeichenwälder im Grazer Bergland | * | 4,55 | | E 15 22 | N 47 6 |
| AT3101000 | Dachstein | * | 14 627 | | E 13 40 | N 47 30 |
| AT3104000 | Radinger Moorwiesen | * | 3 | | E 14 18 | N 47 44 |
| AT3111000 | Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt | * | 21 454 | | E 14 22 | N 47 46 |
| AT3116000 | Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa | * | 103 | | E 14 26 | N 47 57 |
| AT3117000 | Mond- und Attersee | | 6 135 | | E 13 29 | N 47 47 |
| AT3203010 | Winklmoos | * | 78,08 | | E 12 35 | N 47 39 |
| AT3204002 | Sieben-Möser/Gerlosplatte | * | 168,57 | | E 12 8 | N 47 14 |
| AT3205021 | Obertauern-Hundsfeldmoor | * | 99,84 | | E 13 33 | N 47 15 |
| AT3206007 | Bluntautal | * | 433,8 | | E 13 7 | N 47 34 |
| AT3207020 | Seetaler See | * | 214,54 | | E 13 56 | N 47 9 |
| AT3208118 | Schwarzbergklamm | * | 14,07 | | E 12 37 | N 47 37 |
| AT3210001 | Hohe Tauern, Salzburg | * | 80 514 | | E 12 44 | N 47 8 |
| AT3211012 | Kalkhochalpen, Salzburg | * | 23 710 | | E 13 5 | N 47 30 |
| AT3212111 | Tauglgries | * | 31,9 | | E 13 8 | N 47 39 |
| AT3213003 | Gerzkopf | * | 90,83 | | E 13 25 | N 47 27 |
| AT3214000 | Rotmoos-Käfertal | * | 168,74 | | E 12 47 | N 47 7 |
| AT3222000 | Moore am Überling | * | 38,41 | | E 13 54 | N 47 10 |
| AT3224000 | Entrische Kirche | | | 2 | E 13 5 | N 47 16 |
| AT3226000 | Zinkenbach-Karlgraben | * | 100,41 | | E 13 21 | N 47 40 |
| AT3227000 | Untersberg-Vorland | * | 193,23 | | E 12 56 | N 47 45 |
| AT3301000 | Hohe Tauern, Tirol | * | 61 000 | | E 12 28 | N 47 2 |
| AT3302000 | Vilsalpsee | * | 1 831 | | E 10 30 | N 47 27 |
| AT3303000 | Valsertal | * | 3 519,4 | | E 11 36 | N 47 2 |
| AT3304000 | Karwendel | * | 73 000 | | E 11 29 | N 47 24 |
| AT3305000 | Ötztaler Alpen | * | 39 470 | | E 11 1 | N 46 50 |
| AT3306000 | Afrigal | * | 71,6 | | E 10 48 | N 47 21 |
| AT3307000 | Egelsee | * | 3,07 | | E 12 10 | 47 36 |
| AT3308000 | Schwemm | * | 65,68 | | E 12 17 | N 47 39 |
| AT3309000 | Lechtal | * | 4 138 | | E 10 32 | N 47 20 |
| AT3310000 | Arzler Pitzeklamm | * | 31,2 | | E 10 46 | N 47 12 |
| AT3311000 | Engelswand | | 39,8 | | E 10 55 | N 47 9 |
| AT3313000 | Fliesser Sonnenhänge | | 88,84 | | E 10 37 | N 47 7 |
| AT3401000 | Naturschutzgebiet Rohrach | * | 48,19 | | E 9 48 | N 47 35 |
| AT3402000 | Rheindelta | * | 2 065,65 | | E 9 38 | N 47 30 |
| AT3403000 | Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach | * | 118,29 | | E 9 42 | N 47 30 |
| AT3405000 | Bregenzerachschlucht | * | 434,02 | | E 9 48 | N 47 29 |
| AT3406000 | Witmoos | * | 18,19 | | E 9 50 | N 47 30 |
| AT3407000 | Fohramoos | * | 54,29 | | E 9 48 | N 47 25 |
| AT3408000 | Bangs – Matschels | * | 447,42 | | E 9 32 | N 47 16 |
| AT3409000 | Ludescherberg | * | 377,35 | | E 9 48 | N 47 12 |
| AT3410000 | Gadental | * | 1 543,77 | | E 9 59 | N 47 13 |
| AT3413000 | Wiegensee | * | 64,74 | | E 10 5 | N 46 58 |
| AT3414000 | Leiblach | * | 7,62 | | E 9 44 | N 47 33 |
| AT3415000 | Alpenmannstreu Gamperdonatal | * | 37,61 | | E 9 39 | N 47 5 |
| AT3416000 | Spirkenwälder Saminatal | * | 477,57 | | E 9 36 | N 47 9 |
| AT3417000 | Spirkenwälder Brandnertal | | 104,74 | | E 9 45 | N 47 7 |
| AT3418000 | Spirkenwald Oberer Tritt | * | 11,87 | | E 9 42 | N 47 8 |
| AT3419000 | Spirkenwälder Innergamp | * | 43,87 | | E 9 38 | N 47 9 |
| AT3420000 | Unter-Überlutt | | 22,85 | | E 9 58 | N 47 15 |
| AT3421000 | Gsieg – Obere Mähder | | 73,13 | | E 9 41 | N 47 23 |
| AT3422000 | Schuttfluren Tafamunt | | 68,43 | | E 10 4 | N 46 58 |
| DE8236371 | Flyschberge bei Bad Wiessee | * | 954,58 | 0 | E 11 40 | N 47 42 |
| DE8238301 | Standortübungsplatz St. Margarethen/Brannenburg | * | 64 | 0 | E 12 4 | N 47 43 |
| DE8239371 | Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal | * | 1 826,39 | 0 | E 12 15 | N 47 44 |
| DE8239372 | Geigelstein und Achentaldurchbruch | * | 3 207,18 | 0 | E 12 20 | N 47 42 |
| DE8240371 | Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen | * | 151,09 | 0 | E 12 26 | N 47 44 |
| DE8241371 | Extensivwiesen um Ruhpolding | | 103,12 | 0 | E 12 37 | N 47 45 |
| DE8241372 | Östliche Chiemgauer Alpen | * | 12 922,66 | 0 | E 12 40 | N 47 42 |
| DE8325301 | Lindenberger Moos | * | 106 | 0 | E 9 52 | N 47 36 |
| DE8332303 | Bergsturzgebiet „Im Gsott” | * | 118 | 0 | E 11 5 | N 47 38 |
| DE8332304 | Ammertaler Wiesmahdhänge | * | 440 | 0 | E 11 3 | N 47 36 |
| DE8332371 | Moore im oberen Ammertal | * | 629,53 | 0 | E 11 2 | N 47 36 |
| DE8333371 | Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil | * | 132,37 | 0 | E 11 17 | N 47 39 |
| DE8334302 | Probstalm und Probstenwand | * | 88 | 0 | E 11 29 | N 47 39 |
| DE8334372 | Kammmolchlebensraum bei Kochel | | 31,19 | 0 | E 11 23 | N 47 39 |
| DE8334373 | Kesselberggebiet | * | 647,95 | 0 | E 11 20 | N 47 37 |
| DE8336371 | Mangfallgebirge | * | 14 871,3 | 0 | E 11 51 | N 47 37 |
| DE8342301 | Nationalpark Berchtesgaden | * | 21 364 | 0 | E 12 55 | N 47 33 |
| DE8342302 | NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos | * | 803 | 0 | E 12 46 | N 47 39 |
| DE8343303 | Untersberg | * | 3 514 | 0 | E 12 59 | N 47 41 |
| DE8343371 | Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden | * | 30,71 | 0 | E 12 57 | N 47 37 |
| DE8343372 | Extensivwiesen in der Ramsau | | 42,69 | 0 | E 12 56 | N 47 36 |
| DE8424302 | Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’ | * | 174 | 0 | E 9 48 | N 47 35 |
| DE8426301 | Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach | * | 712 | 0 | E 10 3 | N 47 31 |
| DE8426302 | Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg | * | 1 993 | 0 | E 10 6 | N 47 30 |
| DE8427301 | Grünten | * | 146 | 0 | E 10 19 | N 47 32 |
| DE8429303 | Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach | * | 624 | 0 | E 10 31 | N 47 33 |
| DE8429304 | Aggenstein | * | 130 | 0 | E 10 33 | N 47 32 |
| DE8430303 | Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal | * | 987 | 0 | E 10 42 | N 47 33 |
| DE8431371 | Ammergebirge | * | 27 581,8 | 0 | E 10 56 | N 47 32 |
| DE8432301 | Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe | * | 692 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8432302 | Auerberg, Mühlberg | * | 293 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8433301 | Karwendel mit Isar | * | 19 590 | 0 | E 11 20 | N 47 29 |
| DE8433371 | Estergebirge | * | 6 076,87 | 0 | E 11 12 | N 47 32 |
| DE8434372 | Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck | * | 1 453,79 | 0 | E 11 30 | N 47 36 |
| DE8525301 | Häderichmoore | * | 89 | 0 | E 9 59 | N 47 29 |
| DE8526301 | Wildflusssystem Bolgenach | * | 164 | 0 | E 10 8 | N 47 26 |
| DE8526302 | Piesenkopfmoore | * | 779 | 0 | E 10 8 | N 47 25 |
| DE8527301 | Hörnergruppe | * | 1 183 | 0 | E 10 10 | N 47 27 |
| DE8527371 | Schönberger Ach | * | 29,56 | 0 | E 10 12 | N 47 26 |
| DE8528301 | Allgäuer Hochalpen | * | 21 227 | 0 | E 10 19 | N 47 23 |
| DE8532371 | Wettersteingebirge | * | 4 256,91 | 0 | E 11 5 | N 47 25 |
| DE8533301 | Mittenwalder Buckelwiesen | * | 1 927 | 0 | E 11 14 | N 47 27 |
| DE8626301 | Hoher Ifen | * | 2 451 | 0 | E 10 8 | N 47 22 |
| DE8627301 | Engenkopfmoor | * | 94 | 0 | E 10 12 | N 47 23 |
| DE8627302 | Schlappolt | * | 195 | 0 | E 10 13 | N 47 21 |
| ES0000016 | Ordesa y Monte Perdido | * | 15 608 | | W 0 1 | N 42 38 |
| ES0000018 | Prepirineu Central català | * | 47 083 | | E 1 43 | N 42 16 |
| ES0000022 | Aigüestortes | * | 45 890 | | E 0 56 | N 42 34 |
| ES0000123 | Larra-Aztaparreta | * | 3 946,38 | | W 0 46 | N 42 56 |
| ES0000126 | Roncesvalles-Selva de Irati | * | 17 039 | | W 1 7 | N 42 58 |
| ES0000149 | Posets – Maladeta | * | 33 267 | | E 0 31 | N 42 38 |
| ES2200009 | Larrondo-Lakartxela | * | 2 151 | | W 0 53 | N 42 56 |
| ES2200012 | Río Salazar | * | 508,35 | | W 1 10 | N 42 42 |
| ES2200019 | Monte Alduide | * | 9 028,60 | | W 1 27 | N 43 1 |
| ES2200025 | Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro | * | 1 096 | | W 1 19 | N 42 42 |
| ES2200027 | Ríos Eska y Biniés | * | 385 | | W 0 58 | N 42 44 |
| ES2410001 | Los Valles – Sur | * | 14 655 | | W 0 46 | N 42 44 |
| ES2410002 | Pico y Turberas del Anayet | | 409 | | W 0 26 | N 42 47 |
| ES2410003 | Los Valles | * | 27 058 | | W 0 40 | N 42 48 |
| ES2410005 | Guara Norte | * | 12 763 | | W 0 13 | N 42 17 |
| ES2410006 | Bujaruelo – Garganta de Los Navarros | * | 9 775 | | W 0 8 | N 42 42 |
| ES2410008 | Garganta de Obarra | * | 736 | | E 0 37 | N 42 24 |
| ES2410009 | Congosto de Ventamillo | * | 247 | | E 0 27 | N 42 29 |
| ES2410010 | Monte Pacino | * | 510 | | W 0 21 | N 42 45 |
| ES2410011 | Cabecera del Río Aguas Limpias | * | 3 037 | | W 0 17 | N 42 49 |
| ES2410013 | Macizo de Cotiella | * | 8 275 | | E 0 19 | N 42 31 |
| ES2410014 | Garcipollera – Selva de Villanúa | * | 3 899 | | W 0 28 | N 42 38 |
| ES2410019 | Río Cinca (Valle de Pineta) | * | 118 | | E 0 7 | N 42 39 |
| ES2410021 | Curso Alto del Río Aragón | | 146 | | W 0 32 | N 42 39 |
| ES2410022 | Cuevas de Villanúa | | 0,12 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410023 | Collarada y Canal de Ip | * | 6 001 | | W 0 29 | N 42 43 |
| ES2410024 | Telera – Acumuer | * | 5 555 | | W 0 19 | N 42 38 |
| ES2410025 | Sierra y Cañones de Guara | * | 34 663 | | W 0 10 | N 42 15 |
| ES2410027 | Río Aurín | * | 91 | | W 0 25 | N 40 38 |
| ES2410029 | Tendeñera | * | 12 813 | | W 0 12 | N 42 39 |
| ES2410031 | Foz Escarrilla – Cucuraza | * | 1 610 | | W 0 18 | N 42 44 |
| ES2410040 | Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos | * | 3 001 | | W 0 11 | N 42 46 |
| ES2410044 | Puerto de Otal – Cotefablo | * | 1 964 | | W 0 12 | N 42 36 |
| ES2410045 | Sobrepuerto | * | 3 469 | | W 0 14 | N 42 34 |
| ES2410046 | Río Ésera | * | 1 759 | | E 0 28 | N 42 34 |
| ES2410048 | Río Ara | * | 2 019,06 | | W 0 6 | N 42 37 |
| ES2410049 | Río Isábena | * | 1 993 | | E 0 34 | N 42 19 |
| ES2410050 | Cuenca del Río Yesa | * | 5 601 | | E 0 2 | N 42 31 |
| ES2410051 | Cuenca del Río Airés | * | 3 743 | | E 0 6 | N 42 34 |
| ES2410052 | Alto Valle del Cinca | * | 14 655 | | E 0 11 | N 42 40 |
| ES2410053 | Chistau | * | 9 767 | | E 0 18 | N 42 35 |
| ES2410054 | Sierra Ferrera | * | 8 023 | | E 0 16 | N 42 28 |
| ES2410055 | Sierra de Arro | * | 1 460 | | E 0 13 | N 42 25 |
| ES2410056 | Sierra de Chía – Congosto de Seira | * | 8 666 | | E 0 24 | N 42 30 |
| ES2410059 | El Turbón | * | 2 822 | | E 0 30 | N 42 25 |
| ES2410150 | Cueva de Los Moros | | 0,25 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410154 | Turberas del Macizo de Los Infiernos | | 50,27 | | W 0 16 | N 42 46 |
| ES2410155 | Turberas de Acumuer | | 13,3 | | W 0 25 | N 42 42 |
| ES5120002 | Capçaleres del Ter i del Fresser | * | 10 267 | | E 2 12 | N 42 23 |
| ES5120003 | Serra Cavallera | * | 3 438 | | E 2 14 | N 42 17 |
| ES5120019 | Riu Ter | * | 360 | | E 2 18 | N 42 14 |
| ES5130003 | Alt Pallars | * | 43 314 | | E 1 21 | N 42 39 |
| ES5130004 | Baish Aran | * | 8 294 | | E 0 44 | N 42 48 |
| ES5130005 | Era Artiga de Lin – Eth Portilhon | * | 4 824 | | E 0 42 | N 42 41 |
| ES5130006 | Estanho de Vielha | | 29 | | E 0 48 | N 42 42 |
| ES5130007 | Riberes de l'Alt Segre | * | 225 | | E 1 51 | N 42 24 |
| ES5130010 | Serra de Boumort | * | 7 255 | | E 1 7 | N 42 15 |
| ES5130011 | Riu de la Llosa | * | 84 | | E 1 42 | N 42 24 |
| ES5130012 | Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs | | 5 117 | | E 0 50 | N 42 20 |
| ES5130019 | Estany de Montcortès | | 45 | | E 0 59 | N 42 19 |
| ES5130022 | La Torrassa | * | 60 | | E 1 8 | N 42 36 |
| ES5130023 | Beneïdor | * | 416 | | E 1 34 | N 42 22 |
| ES5130024 | La Faiada de Malpàs i Cambatiri | | 1 280 | | E 0 45 | N 42 22 |
| FI1300101 | Pallas-Ounastunturi | * | 59 426 | | E 23 56 | N 68 8 |
| FI1300102 | Malla | * | 3 089 | | E 20 40 | N 69 3 |
| FI1300103 | Pöyrisjärven erämaa | * | 146 834 | | E 24 9 | N 68 36 |
| FI1300105 | Käsivarren erämaa | * | 264 892 | | E 21 44 | N 68 55 |
| FI1300107 | Jietanasvuoma | * | 1 511 | | E 22 34 | N 68 27 |
| FI1300108 | Iiton palsasuot | * | 66 | | E 21 25 | N 68 43 |
| FI1300111 | Sotkavuoma | * | 2 602 | | E 23 16 | N 68 20 |
| FI1300112 | Saanan luonnonsuojelualue | * | 240 | | E 20 50 | N 69 2 |
| FI1300118 | Tarvantovaara | * | 66 403 | | E 22 51 | N 68 35 |
| FI1300201 | Lemmenjoen kansallispuisto | * | 285 990 | | E 25 36 | N 68 35 |
| FI1300202 | Muotkatunturin erämaa | * | 158 208 | | E 26 17 | N 69 8 |
| FI1300204 | Vätsärin erämaa | * | 157 368 | | E 28 34 | N 69 13 |
| FI1300207 | Pieran Marin jänkä | * | 2 643 | | E 27 10 | N 69 24 |
| FI1300601 | Puljun erämaa | * | 56 351 | | E 24 43 | N 68 20 |
| FI1302001 | Kevo | * | 71 406 | | E 26 41 | N 69 34 |
| FI1302002 | Kaldoaivin erämaa | * | 351 633 | | E 27 52 | N 69 39 |
| FI1302003 | Paistunturin erämaa | * | 159 770 | | E 26 13 | N 69 37 |
| FI1302004 | Pulmankijärvi | | 1 623 | | E 27 59 | N 69 57 |
| FI1302008 | Vetsijoen suistolehto | | 14 | | E 27 18 | N 69 57 |
| FI1302009 | Kirkkotupien niitty | * | 1,1 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302010 | Luomusjoen kuolpuna | | 2 | | E 26 8 | N 69 23 |
| FI1302011 | Välimaan kenttä | * | 2 | | E 27 29 | N 70 1 |
| FI1302012 | Pappilan niitty | * | 3,2 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302013 | Mieraslompolon kenttä | * | 2,2 | | E 27 12 | N 69 35 |
| FR7200742 | Massif du Moulle de Jaout | * | 16 600 | | W 0 24 | N 43 2 |
| FR7200743 | Massif du Ger et du Lurien | * | 14 150 | | W 0 21 | N 42 49 |
| FR7200744 | Massif de Sesques et de l'Ossau | * | 25 650 | | W 0 30 | N 42 54 |
| FR7200745 | Massif du Montagnon | * | 8 871 | | W 0 31 | N 43 1 |
| FR7200746 | Massif de l'Anie et d'Espelunguere | * | 14 461 | | W 0 38 | N 42 53 |
| FR7200747 | Massif du Layens | * | 5 750 | | W 0 38 | N 43 3 |
| FR7200749 | Montagnes du Baretous | * | 14 600 | | W 0 46 | N 43 2 |
| FR7200750 | Montagnes de la Haute Soule | * | 14 750 | | W 0 53 | N 42 59 |
| FR7200751 | Montagnes du Pic des Escaliers | * | 9 200 | | W 0 59 | N 43 3 |
| FR7200752 | Massif des Arbailles | * | 13 000 | | W 1 1 | N 43 7 |
| FR7200753 | Forêt d'Iraty | * | 2 500 | | W 1 4 | N 43 1 |
| FR7200754 | Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port | * | 13 500 | | W 1 11 | N 43 4 |
| FR7200790 | Le Saison (cours d'eau) | * | 2 200 | | W 0 52 | N 43 14 |
| FR7200791 | Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche | * | 2 450 | | W 0 51 | N 43 22 |
| FR7200792 | Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau) | * | 1 600 | | W 0 36 | N 43 4 |
| FR7200793 | Le Gave d'Ossau | * | 2 300 | | W 0 25 | N 43 4 |
| FR7300821 | Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère | * | 6 428 | | E 0 55 | N 42 50 |
| FR7300822 | Vallée du Riberot et massif du Mont Valier | * | 7 745 | | E 1 3 | N 42 48 |
| FR7300825 | Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze | * | 2 218 | | E 1 24 | N 42 47 |
| FR7300827 | Vallée de l'Aston | * | 15 030 | | E 1 39 | N 42 41 |
| FR7300829 | Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno | * | 2 484 | | E 1 39 | N 42 49 |
| FR7300831 | Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège | * | 10 279 | | E 2 2 | N 42 40 |
| FR7300838 | Grotte de Montseron | | 1 | | E 1 19 | N 43 1 |
| FR7300839 | Grotte du Ker de Massat | | 1 | | E 1 19 | N 42 53 |
| FR7300841 | Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat | * | 1 633 | | E 1 20 | N 43 4 |
| FR7300842 | Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm | * | 2 216 | | E 1 39 | N 42 56 |
| FR7300880 | Haute vallée d'Oô | * | 3 407 | | E 0 30 | N 42 43 |
| FR7300881 | Haute vallée de la Pique | * | 8 251 | | E 0 35 | N 42 43 |
| FR7300883 | Haute vallée de la Garonne | * | 11 134 | | E 0 46 | N 42 52 |
| FR7300884 | Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié | * | 7 680 | | E 0 43 | N 42 57 |
| FR7300920 | Granquet-Pibeste et Soum d'Ech | * | 7 200 | 0 | W 0 9 | N 43 3 |
| FR7300921 | Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos) | * | 2 924 | | W 0 16 | N 42 55 |
| FR7300922 | Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets) | * | 357 | | W 0 9 | N 43 5 |
| FR7300923 | Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros | * | 3 711 | | W 0 8 | N 42 55 |
| FR7300924 | Péguère, Barbat, Cambalès | * | 4 651 | | W 0 10 | N 42 51 |
| FR7300925 | Gaube, Vignemale | * | 7 395 | | W 0 8 | N 42 48 |
| FR7300926 | Ossoue, Aspé, Cestrède | * | 5 226 | | W 0 3 | N 42 45 |
| FR7300927 | Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude | * | 9 479 | | E 0 3 | N 42 43 |
| FR7300928 | Pic Long Campbielh | * | 8 174 | | E 0 7 | N 42 47 |
| FR7300929 | Néouvielle | * | 6 191 | | E 0 9 | N 42 51 |
| FR7300930 | Barèges, Ayre, Piquette | * | 1 635 | 0 | E 0 6 | N 42 52 |
| FR7300931 | Lac Bleu Léviste | * | 7 377 | | E 0 2 | N 42 55 |
| FR7300932 | Liset de Hount Blanque | * | 4 059 | | E 0 10 | N 42 57 |
| FR7300933 | Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas | * | 300 | | E 0 15 | N 43 0 |
| FR7300934 | Rioumajou et Moudang | * | 9 522 | | E 0 17 | N 42 44 |
| FR7300935 | Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits | * | 5 439 | | E 0 25 | N 42 43 |
| FR7301822 | Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste | * | 9 602 | | E 1 49 | N 43 5 |
| FR8201680 | Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus | * | 2 777 | | E 5 47 | N 44 40 |
| FR8201681 | Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental | * | 329 | | E 5 10 | N 44 49 |
| FR8201682 | Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors | * | 2 284 | | E 5 17 | N 44 52 |
| FR8201692 | Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie | * | 1 235 | | E 5 20 | N 44 59 |
| FR8201696 | Tuffières du Vercors | * | 71 | | E 5 35 | N 44 50 |
| FR8201698 | Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête | * | 5 547 | | E 6 44 | N 45 46 |
| FR8201699 | Aiguilles Rouges | * | 9 065 | | E 6 51 | N 45 58 |
| FR8201700 | Haut Giffre | * | 12 442 | | E 6 49 | N 46 2 |
| FR8201701 | Les Aravis | * | 8 907 | | E 6 33 | N 45 58 |
| FR8201702 | Plateau de Beauregard | * | 87 | | E 6 23 | N 45 52 |
| FR8201703 | Massif de la Tournette | * | 4 658 | | E 6 16 | N 45 50 |
| FR8201704 | Les Frettes – Massif des Glières | * | 4 793 | | E 6 20 | N 45 59 |
| FR8201705 | Massif du Bargy | * | 2 891 | | E 6 28 | N 46 0 |
| FR8201706 | Roc d'Enfer | * | 4 054 | | E 6 35 | N 46 11 |
| FR8201708 | Mont de Grange | | 1 261 | | E 6 48 | N 46 15 |
| FR8201709 | Cornettes de Bise | * | 1 551 | | E 6 47 | N 46 19 |
| FR8201710 | Massif des Voirons | | 978 | | E 6 21 | N 46 12 |
| FR8201712 | Le Salève | * | 1 599 | | E 6 11 | N 46 9 |
| FR8201715 | Vallée de l'Arve | * | 72 | | E 6 20 | N 46 6 |
| FR8201719 | Delta de la Dranse | * | 53 | | E 6 30 | N 46 23 |
| FR8201720 | Cluse du Lac d'Annecy | * | 282 | | E 6 13 | N 45 47 |
| FR8201722 | Zones humides du Bas Chablais | * | 248 | | E 6 26 | N 46 20 |
| FR8201723 | Plateau Gavot | * | 165 | | E 6 39 | N 46 22 |
| FR8201724 | Marais de Chilly et de Marival | | 24 | | E 6 17 | N 46 17 |
| FR8201732 | Tourbières des lacs Luitel et Praver | * | 17 | | E 5 51 | N 45 5 |
| FR8201733 | Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon | | 2 686 | | E 5 54 | N 45 8 |
| FR8201735 | Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer | * | 2 858 | | E 5 55 | N 45 3 |
| FR8201736 | Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis | * | 2 446 | | E 6 13 | N 45 4 |
| FR8201738 | Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans | * | 3 372 | | E 6 2 | N 45 3 |
| FR8201740 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants | * | 4 431 | | E 5 53 | N 45 23 |
| FR8201741 | Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort | * | 2 070 | | E 5 45 | N 45 19 |
| FR8201743 | Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne | * | 3 533 | | E 5 23 | N 45 4 |
| FR8201744 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors | * | 18 960 | | E 5 30 | N 44 52 |
| FR8201745 | Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin | * | 960 | | E 5 36 | N 45 11 |
| FR8201747 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise | * | 3 750 | | E 5 53 | N 44 46 |
| FR8201751 | Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins | * | 16 676 | | E 6 3 | N 44 55 |
| FR8201753 | Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon | * | 4 775 | | E 5 58 | N 44 58 |
| FR8201770 | Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard | * | 3 156 | | E 5 45 | N 45 36 |
| FR8201772 | Réseau de zones humides dans l'Albanais | * | 401 | | E 5 57 | N 45 46 |
| FR8201773 | Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère | * | 822 | | E 6 13 | N 45 34 |
| FR8201774 | Tourbière des Creusates | * | 12 | | E 6 1 | N 45 41 |
| FR8201775 | Rebord méridional du Massif des Bauges | * | 1 170 | | E 6 1 | N 45 31 |
| FR8201776 | Tourbière et lac des Saisies | * | 288 | | E 6 31 | N 45 46 |
| FR8201777 | Les Adrets de Tarentaise | | 467 | | E 6 44 | N 45 36 |
| FR8201778 | Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor | * | 4 806 | | E 6 34 | N 45 7 |
| FR8201779 | Formations forestières et herbacées des Alpes internes | | 1 562 | | E 6 52 | N 45 17 |
| FR8201780 | Réseau de vallons d'altitude à Caricion | * | 9 516 | | E 7 0 | N 45 29 |
| FR8201781 | Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières | * | 508 | | E 6 17 | N 45 29 |
| FR8201782 | Perron des Encombres | * | 2 034 | | E 6 25 | N 45 16 |
| FR8201783 | Massif de la Vanoise | * | 54 030 | | E 6 52 | N 45 23 |
| FR8202002 | Partie orientale du Massif des Bauges | * | 14 513 | | E 6 13 | N 45 40 |
| FR8202003 | Massif de la Lauzière | * | 9 543 | | E 6 22 | N 45 28 |
| FR8202004 | Mont Colombier | * | 2 182 | | E 6 7 | N 45 38 |
| FR9101468 | Bassin du Rebenty | * | 8 587 | | E 1 59 | N 42 46 |
| FR9101470 | Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette | * | 8 731 | 0 | E 2 11 | N 42 46 |
| FR9101471 | Capcir, Carlit et Campcardos | * | 39 781 | | E 1 55 | N 42 34 |
| FR9101472 | Massif du Puigmal | * | 8 805 | | E 2 7 | N 42 26 |
| FR9101473 | Massif de Madres-Coronat | * | 26 614 | 0 | E 2 14 | N 42 37 |
| FR9101475 | Massif du Canigou | * | 11 640 | | E 2 21 | N 42 28 |
| FR9101476 | Conque de la Preste | * | 8 436 | | E 2 25 | N 42 25 |
| FR9102010 | Sites à chiroptères des Pyrénées orientales | | 2 330 | | E 2 17 | N 42 30 |
| FR9301497 | Plateau d'Emparis – Goleon | * | 7 476 | | E 6 17 | N 45 5 |
| FR9301498 | Combeynot – Lautaret – Ecrins | * | 9 944 | | E 6 25 | N 44 59 |
| FR9301499 | Clarée | * | 25 732 | | E 6 37 | N 45 1 |
| FR9301502 | Steppique Durancien et Queyrassin | * | 19 698 | | E 6 37 | N 44 40 |
| FR9301503 | Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette | * | 26 701 | | E 6 40 | N 44 47 |
| FR9301504 | Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre | * | 18 733 | | E 7 0 | N 44 42 |
| FR9301505 | Vallon des Bans – Vallée du Fournel | * | 8 841 | | E 6 23 | N 44 46 |
| FR9301506 | Valgaudemar | * | 9 974 | | E 6 11 | N 44 46 |
| FR9301509 | Piolit – Pic de Chabrières | | 1 599 | | E 6 17 | N 44 35 |
| FR9301511 | Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur | * | 35 604 | | E 5 54 | N 44 36 |
| FR9301519 | Le Buech | * | 2 431 | | E 5 50 | N 44 17 |
| FR9301523 | Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse | * | 2 522 | | E 6 25 | N 44 29 |
| FR9301524 | Haute Ubaye – Massif du Chambeyron | * | 14 105 | | E 6 51 | N 44 34 |
| FR9301525 | Coste Plane – Champerous | * | 1 511 | | E 6 26 | N 44 27 |
| FR9301526 | La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye | * | 5 072 | | E 6 46 | N 44 21 |
| FR9301529 | Dormillouse – Lavercq | * | 6 396 | | E 6 31 | N 44 20 |
| FR9301530 | Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes | * | 8 275 | | E 6 26 | N 44 7 |
| FR9301533 | L'Asse | * | 21 890 | | E 6 22 | N 43 56 |
| FR9301535 | Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches | * | 13 225 | | E 6 16 | N 44 16 |
| FR9301546 | Lac Saint-Léger | * | 5,27 | | E 6 20 | N 44 25 |
| FR9301547 | Grand Coyer | * | 6 246 | | E 6 42 | N 44 5 |
| FR9301549 | Entraunes | * | 19 796 | | E 6 47 | N 44 8 |
| FR9301550 | Sites à chauves souris de la Haute Tinée | * | 1 738 | | E 6 55 | N 44 15 |
| FR9301552 | Adret de Pra Gaze | | 99,82 | | E 6 51 | N 44 16 |
| FR9301554 | Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis | * | 3 428 | | E 6 48 | N 44 1 |
| FR9301556 | Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian | * | 14 839 | | E 7 3 | N 44 3 |
| FR9301559 | Le Mercantour | * | 68 073 | | E 7 10 | N 44 8 |
| FR9301560 | Mont Chajol | * | 1 426 | | E 7 32 | N 44 7 |
| FR9301561 | Marguareis – Ubac de Tende à Saorge | * | 6 314 | | E 7 41 | N 44 4 |
| FR9301562 | Sites à Spéléomanthes de Roquebilière | * | 415 | | E 7 18 | N 44 1 |
| FR9301566 | Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya | * | 2 475 | | E 7 31 | N 43 55 |
| FR9302002 | Montagne de Seymuit – Crête de la Scie | | 1 404 | | E 6 14 | N 44 25 |
| FR9302005 | La Bendola | * | 1 058 | | E 7 34 | N 43 58 |
| IT1110006 | Orsiera – Rocciavré | | 10 965 | | E 7 8 | N 45 3 |
| IT1110007 | Laghi di Avigliana | * | 420 | | E 7 23 | N 45 4 |
| IT1110008 | Madonna della Neve sul Monte Lera | | 62 | | E 7 28 | N 45 10 |
| IT1110010 | Gran Bosco di Salbertrand. | * | 3 712 | | E 6 55 | N 45 3 |
| IT1110013 | Monti Pelati e Torre Cives | | 145 | | E 7 44 | N 45 24 |
| IT1110021 | Laghi di Ivrea | * | 1 598 | | E 7 53 | N 45 29 |
| IT1110022 | Stagno di Oulx | | 84 | | E 6 49 | N 45 2 |
| IT1110026 | Champlas – Colle Sestriere | * | 1 050 | | E 6 50 | N 44 57 |
| IT1110027 | Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea) | * | 340 | | E 6 57 | N 45 9 |
| IT1110029 | Pian della Mussa (Balme) | * | 3 554 | | E 7 9 | N 45 17 |
| IT1110030 | Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco | * | 1 250 | | E 7 7 | N 45 9 |
| IT1110031 | Valle Thuras | * | 978 | | E 6 51 | N 44 53 |
| IT1110032 | Pra – Barant | | 4 120 | | E 7 3 | N 44 45 |
| IT1110033 | Stazioni di Myricaria germanica | | 132 | | E 7 7 | N 44 48 |
| IT1110038 | Col Basset (Sestriere) | | 271 | | E 6 52 | N 44 58 |
| IT1110039 | Rocciamelone | * | 1 966 | | E 7 5 | N 45 10 |
| IT1110040 | Oasi xerotermica di Oulx – Auberge | * | 1 070 | | E 6 49 | N 45 3 |
| IT1110042 | Oasi xerotermica di Oulx – Amazas | | 339 | | E 6 49 | N 45 1 |
| IT1110043 | Pendici del Monte Chaberton | * | 329 | | E 6 46 | N 44 57 |
| IT1110044 | Bardonecchia – Val Fredda | | 1 686 | | E 6 48 | N 45 5 |
| IT1110045 | Bosco di Pian Prà (Rorà) | * | 93 | | E 7 11 | N 44 47 |
| IT1110048 | Grotta del Pugnetto | | 19 | 1 | E 7 24 | N 45 16 |
| IT1110049 | Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle | | 1 328 | | E 6 39 | N 45 4 |
| IT1110052 | Oasi xerotermica di Puys – Beaulard | * | 468 | | E 6 44 | N 45 2 |
| IT1110053 | Valle della Ripa. (Argentera) | | 327 | | E 6 54 | N 44 53 |
| IT1110055 | Arnodera – Colle Montabone | * | 112 | | E 7 3 | N 45 7 |
| IT1110057 | Serra di Ivrea | | 4 572 | | E 7 56 | N 45 29 |
| IT1110058 | Cima Fourier e Lago Nero | | 640 | | E 6 47 | N 44 54 |
| IT1110080 | Val Troncea | * | 10 130 | | E 6 58 | N 44 58 |
| IT1110081 | Monte Musiné e Laghi di Caselette | * | 1 524 | | E 7 28 | N 45 7 |
| IT1120003 | Monte Fenera | | 3 348 | | E 8 20 | N 45 42 |
| IT1120006 | Val Mastallone | * | 1 882 | | E 8 10 | N 45 55 |
| IT1120028 | Alta Val Sesia | * | 7 545 | | E 7 53 | N 45 53 |
| IT1130002 | Val Sessera | * | 10 787 | | E 8 2 | N 45 41 |
| IT1140003 | Campello Monti | | 548 | | E 8 13 | N 45 56 |
| IT1140004 | Rifugio M.Luisa (Val Formazza) | | 3 146 | | E 8 25 | N 46 26 |
| IT1140006 | Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola | * | 746 | | E 8 16 | N 46 3 |
| IT1140007 | Boleto – M.te Avigno | | 390 | | E 8 21 | N 45 47 |
| IT1140016 | Alpi Veglia e Devero | * | 11 734 | | E 8 13 | N 46 18 |
| IT1160016 | Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa | * | 1,61 | | E 7 17 | N 44 25 |
| IT1160017 | Stazione di Linum narbonense | * | 8,28 | | E 7 16 | N 44 25 |
| IT1160018 | Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale | | 715 | | E 6 54 | N 44 29 |
| IT1160020 | Bosco di Bagnasco | * | 381 | | E 8 4 | N 44 16 |
| IT1160021 | Gruppo del Tenibres | * | 5 338 | | E 7 0 | N 44 18 |
| IT1160023 | Vallone di Orgials – Colle della Lombarda | | 530 | | E 7 8 | N 44 13 |
| IT1160024 | Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac | * | 1 276 | | E 6 54 | N 44 24 |
| IT1160026 | Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos | | 2 940 | | E 7 52 | N 44 15 |
| IT1160028 | Grotta delle Vene | | 6,01 | 4 | E 7 45 | N 44 9 |
| IT1160030 | Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta | | 5,57 | | E 7 0 | N 44 26 |
| IT1160035 | M. Antoroto | | 863 | | E 7 55 | N 44 11 |
| IT1160037 | Grotta di Rio Martino | | 0,3 | 2 | E 7 8 | N 44 41 |
| IT1160040 | Stazioni di Euphorbia valliniana | | 207 | | E 7 10 | N 44 31 |
| IT1160056 | Alpi Marittime | * | 32 959 | | E 7 21 | N 44 11 |
| IT1160057 | Alte Valli Pesio e Tanaro | * | 9 340 | | E 7 42 | N 44 9 |
| IT1160058 | Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè | * | 7 230 | | E 7 6 | N 44 38 |
| IT1201000 | Parco Nazionale del Gran Paradiso | * | 71 124 | | E 7 18 | N 45 31 |
| IT1201010 | Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes | * | 1 593 | | E 7 4 | N 45 30 |
| IT1202000 | Parco del Mont Avic | * | 5 750 | | E 7 34 | N 45 38 |
| IT1203010 | Zona Umida di Morgex | * | 30 | | E 7 3 | N 45 44 |
| IT1203020 | Lago di Lolair | * | 28 | | E 7 8 | N 45 41 |
| IT1203030 | Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua | * | 19 | | E 7 17 | N 45 43 |
| IT1203040 | Stagno di Loson | * | 4,55 | | E 7 33 | N 45 46 |
| IT1203050 | Lago di Villa | * | 27 | | E 7 41 | N 45 41 |
| IT1203060 | Stagno di Holay | | 3,01 | | E 7 48 | N 45 35 |
| IT1203070 | Mont Mars | * | 380 | | E 7 55 | N 45 38 |
| IT1204010 | Ambienti Glaciali del Monte Bianco | * | 12 557 | | E 6 51 | N 45 50 |
| IT1204032 | Talweg della Val Ferret | * | 120 | | E 7 1 | N 45 51 |
| IT1204220 | Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa | * | 8 645 | | E 7 47 | N 45 54 |
| IT1205000 | Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin | * | 356 | | E 6 57 | N 45 40 |
| IT1205010 | Ambienti d'alta quota della Valgrisenche | * | 336 | | E 7 0 | N 45 32 |
| IT1205020 | Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo | * | 750 | | E 7 8 | N 45 52 |
| IT1205030 | Pont d'Ael | * | 183 | | E 7 13 | N 45 40 |
| IT1205034 | Castello e miniere abbandonate di Aymavilles | | 1,59 | | E 7 15 | N 45 42 |
| IT1205050 | Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon | * | 49 | | E 7 14 | N 45 43 |
| IT1205061 | Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne | | 36 | | E 7 18 | N 45 40 |
| IT1205064 | Vallone del Grauson | * | 489 | | E 7 23 | N 45 38 |
| IT1205065 | Vallone dell'Urtier | * | 1 506 | | E 7 26 | N 45 36 |
| IT1205070 | Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel | * | 35 | | E 7 25 | N 45 44 |
| IT1205081 | Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan | * | 453 | | E 7 32 | N 45 51 |
| IT1205082 | Stagno di Lo Ditor | * | 22 | | E 7 33 | N 45 50 |
| IT1205090 | Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly | * | 97 | | E 7 34 | N 45 45 |
| IT1205100 | Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna | * | 1 103 | | E 7 36 | N 45 35 |
| IT1205110 | Stazione di Peonia Officinalis | | 33 | | E 7 47 | N 45 37 |
| IT1313712 | Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia | * | 4 486 | | E 7 47 | N 44 6 |
| IT1314609 | Monte Monega – Monte Prearba | * | 3 670 | | E 7 48 | N 44 1 |
| IT1314610 | Monte Saccarello – Monte Fronté | * | 3 927 | | E 7 44 | N 44 3 |
| IT1314611 | Monte Gerbonte | * | 2 261 | | E 7 41 | N 44 0 |
| IT1315421 | Monte Toraggio – Monte Pietravecchia | * | 2 648 | | E 7 40 | N 43 58 |
| IT1322122 | Croce della Tia – Rio Barchei | * | 660 | | E 8 8 | N 44 19 |
| IT1322216 | Ronco di Maglio | * | 1 449 | | E 8 14 | N 44 18 |
| IT1322217 | Bric Tana – Bric Mongarda | * | 168 | | E 8 12 | N 44 21 |
| IT1322223 | Cave Ferecchi | * | 37 | | E 8 12 | N 44 22 |
| IT1323014 | Monte Spinarda – Rio Nero | * | 943 | | E 8 5 | N 44 12 |
| IT1323021 | Bric Zerbi | * | 711 | | E 8 6 | N 44 16 |
| IT1323112 | Monte Carmo – Monte Settepani | * | 7 575 | | E 8 11 | N 44 13 |
| IT1323115 | Lago di Osiglia | * | 409 | | E 8 11 | N 44 18 |
| IT1323920 | Monte Galero | * | 3 194 | | E 8 2 | N 44 7 |
| IT2010001 | Lago di Ganna | * | 106 | | E 8 49 | N 45 53 |
| IT2010002 | Monte Legnone e Chiusarella | * | 751 | | E 8 48 | N 45 51 |
| IT2010003 | Versante Nord del Campo dei Fiori | * | 1 312 | | E 8 45 | N 45 52 |
| IT2010004 | Grotte del Campo dei Fiori | * | 894 | | E 8 45 | N 45 51 |
| IT2010005 | Monte Martica | | 1 057 | | E 8 48 | N 45 53 |
| IT2010016 | Val Veddasca | | 4 919 | | E 8 47 | N 46 3 |
| IT2010018 | Monte Sangiano | * | 195 | | E 8 37 | N 45 52 |
| IT2010019 | Monti della Valcuvia | * | 1 629 | | E 8 42 | N 45 55 |
| IT2020001 | Lago di Piano | * | 207 | | E 9 9 | N 46 2 |
| IT2020009 | Valle del Dosso | * | 1 652 | | E 9 14 | N 46 12 |
| IT2020010 | Lago di Segrino | * | 282 | | E 13 40 | N 45 38 |
| IT2030001 | Grigna Settentrionale | * | 1 617 | | E 9 22 | N 45 57 |
| IT2030002 | Grigna Meridionale | * | 2 732 | | E 9 21 | N 45 55 |
| IT2030003 | Monte Barro | * | 649 | | E 9 22 | N 45 50 |
| IT2040001 | Val Viera e Cime di Fopel | * | 836 | | E 10 8 | N 46 34 |
| IT2040002 | Motto di Livigno – Val Saliente | * | 1 251 | | E 10 6 | N 46 33 |
| IT2040003 | Val Federia | * | 1 593 | | E 10 4 | N 46 31 |
| IT2040004 | Valle Alpisella | * | 1 045 | | E 10 13 | N 46 33 |
| IT2040005 | Valle della Forcola | | 212 | | E 10 2 | N 46 27 |
| IT2040006 | La Vallaccia – Pizzo Filone | * | 1 982 | | E 10 10 | N 46 29 |
| IT2040007 | Passo e Monte di Foscagno | | 1 081 | | E 10 12 | N 46 29 |
| IT2040008 | Cime di Plator e Monte delle Scale | * | 1 572 | | E 10 18 | N 46 30 |
| IT2040009 | Valle di Fraele | * | 1 691 | | E 10 16 | N 46 33 |
| IT2040010 | Valle del Braulio – Cresta di Reit | * | 3 559 | | E 10 24 | N 46 31 |
| IT2040011 | Monte Vago – Val di Campo – Val Nera | * | 2 874 | | E 10 6 | N 46 27 |
| IT2040012 | Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi | | 5 962 | | E 10 13 | N 46 25 |
| IT2040013 | Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale | | 3 725 | | E 10 30 | N 46 28 |
| IT2040014 | Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale | | 6 157 | | E 10 34 | N 46 25 |
| IT2040015 | Paluaccio di Oga | * | 28 | | E 10 20 | N 46 28 |
| IT2040016 | Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta | * | 9 666 | | E 9 54 | N 46 20 |
| IT2040017 | Disgrazia – Sissone | * | 3 010 | | E 9 45 | N 46 17 |
| IT2040018 | Val Codera | * | 818 | | E 9 29 | N 46 14 |
| IT2040019 | Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro | * | 2 755 | | E 9 35 | N 46 15 |
| IT2040020 | Val di Mello – Piano di Preda Rossa | * | 5 789 | | E 9 41 | N 46 15 |
| IT2040021 | Val di Togno – Pizzo Scalino | * | 3 150 | | E 9 55 | N 46 14 |
| IT2040023 | Valle dei Ratti | * | 928 | | E 9 32 | N 46 12 |
| IT2040024 | Da Monte Belvedere a Vallorda | * | 2 119 | | E 10 11 | N 46 11 |
| IT2040025 | Pian Gembro | * | 78 | | E 10 9 | N 46 9 |
| IT2040026 | Val Lesina | * | 1 184 | | E 9 27 | N 46 5 |
| IT2040027 | Valle del Bitto di Gerola | * | 2 458 | | E 9 31 | N 46 5 |
| IT2040028 | Valle del Bitto di Albaredo | * | 3 399 | | E 9 36 | N 46 4 |
| IT2040029 | Val Tartano | * | 1 451 | | E 9 43 | N 46 4 |
| IT2040030 | Val Madre | * | 1 486 | | E 9 42 | N 46 8 |
| IT2040031 | Val Cervia | * | 1 893 | | E 9 48 | N 46 6 |
| IT2040032 | Valle del Livrio | * | 2 108 | | E 9 51 | N 46 7 |
| IT2040033 | Val Venina | | 3 644 | | E 9 53 | N 46 3 |
| IT2040034 | Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca | * | 3 143 | | E 9 59 | N 46 7 |
| IT2040035 | Val Bondone – Val Caronella | * | 1 500 | | E 10 3 | N 46 7 |
| IT2040036 | Val Belviso | * | 766 | | E 10 6 | N 46 4 |
| IT2040037 | Rifugio Falk | * | 4,22 | | E 10 15 | N 46 23 |
| IT2040038 | Val Fontana | * | 4 210 | | E 10 0 | N 46 14 |
| IT2040039 | Val Zerta | * | 1 585 | | E 9 23 | N 46 21 |
| IT2040040 | Val Bodengo | | 2 555 | | E 9 17 | N 46 15 |
| IT2040041 | Piano di Chiavenna | * | 2 514 | | E 9 23 | N 46 16 |
| IT2040042 | Pian di Spagna e Lago di Mezzola | * | 1 715 | | E 9 25 | N 46 10 |
| IT2060001 | Valtorta e Valmoresca | * | 1 682 | | E 9 37 | N 46 1 |
| IT2060002 | Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra | * | 2 513 | | E 9 42 | N 45 58 |
| IT2060003 | Alta Val Brembana – Laghi Gemelli | * | 4 251 | | E 9 51 | N 46 1 |
| IT2060004 | Alta Val di Scalve | * | 7 053 | | E 10 10 | N 46 1 |
| IT2060005 | Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana | * | 12 962 | | E 10 1 | N 45 57 |
| IT2060006 | Boschi del Giovetto di Paline | | 597 | | E 10 8 | N 45 57 |
| IT2060007 | Valle Asinina | | 1 506 | | E 9 36 | N 45 54 |
| IT2060008 | Valle Parina | * | 2 225 | | E 9 43 | N 45 54 |
| IT2060009 | Val Nossana – Cima di Grem | * | 3 369 | | E 9 51 | N 45 54 |
| IT2060011 | Canto Alto e Valle del Giongo | * | 565 | | E 9 39 | N 45 45 |
| IT2060012 | Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza | * | 50 | | E 9 37 | N 45 42 |
| IT2060016 | Valpredina | * | 90 | | E 9 48 | N 45 43 |
| IT2070001 | Torbiere del Tonale | | 47 | | E 10 34 | N 46 15 |
| IT2070002 | Monte Piccolo – Monte Colmo | * | 412 | | E 10 22 | N 46 11 |
| IT2070003 | Val Rabbia e Val Galinera | | 1 854 | | E 10 24 | N 46 9 |
| IT2070004 | Monte Marser – Corni di Bos | | 2 591 | | E 10 26 | N 46 6 |
| IT2070005 | Pizzo Badile – Alta Val Zumella | | 2 184 | | E 10 24 | N 46 0 |
| IT2070006 | Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro | | 4 603 | | E 10 25 | N 45 55 |
| IT2070007 | Vallone del Forcel Rosso | | 3 067 | | E 10 30 | N 46 4 |
| IT2070008 | Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga | | 156 | | E 10 24 | N 46 3 |
| IT2070009 | Versanti dell'Avio | | 1 678 | | E 10 28 | N 46 10 |
| IT2070010 | Piz Olda – Val Malga | | 2 069 | | E 10 22 | N 46 7 |
| IT2070011 | Torbiera La Goia | | 0,2 | | E 10 20 | N 46 6 |
| IT2070012 | Torbiere di Val Braone | | 68 | | E 10 23 | N 45 58 |
| IT2070013 | Ghiacciaio dell'Adamello | | 2 976 | | E 10 31 | N 46 9 |
| IT2070014 | Lago di Pile | | 4 | | E 10 27 | N 46 0 |
| IT2070015 | Monte Cas – Punta Corlor | | 166 | | E 10 44 | N 45 45 |
| IT2070016 | Cima Comer | * | 314 | | E 10 40 | N 45 42 |
| IT2070017 | Valli di San Antonio | | 4 160 | | E 10 12 | N 46 9 |
| IT2070018 | Altopiano di Cariadeghe | | 523 | | E 10 20 | N 45 35 |
| IT2070019 | Sorgente Funtanì | * | 55 | | E 10 29 | N 45 39 |
| IT2070021 | Valvestino | * | 6 473 | | E 10 37 | N 45 46 |
| IT2070022 | Corno della Marogna | * | 3 571 | | E 10 41 | N 45 48 |
| IT2070023 | Belvedere – Tri Plane | * | 26 | | E 10 22 | N 46 3 |
| IT3110001 | Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten | * | 38 | | E 10 34 | N 46 40 |
| IT3110002 | Biotopo Ontaneto di Sluderno | * | 125 | | E 10 34 | N 46 38 |
| IT3110004 | Biotopo Ontaneto di Cengles | * | 41 | | E 10 38 | N 46 37 |
| IT3110005 | Biotopo Ontaneto di Oris | * | 46 | | E 10 39 | N 46 37 |
| IT3110010 | Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg | * | 176 | | E 10 57 | N 46 38 |
| IT3110011 | Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 10 087 | | E 10 56 | N 46 44 |
| IT3110012 | Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa | * | 8 095 | | E 11 5 | N 46 49 |
| IT3110013 | Biotopo Delta del Valsura | * | 28 | | E 11 10 | N 46 37 |
| IT3110014 | Biotopo Gisser Auen | | 14 | | E 11 22 | N 46 45 |
| IT3110015 | Biotopo Hühnerspiel | | 144 | | E 11 29 | N 46 56 |
| IT3110016 | Biotopo Wiesermoos | * | 14 | | E 12 5 | N 47 3 |
| IT3110017 | Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina | * | 31 313 | | E 12 4 | N 46 56 |
| IT3110018 | Ontaneti dell'Aurino | * | 25 | | E 11 56 | N 46 53 |
| IT3110019 | Biotopo Rasner Möser | * | 25 | | E 12 4 | N 46 48 |
| IT3110020 | Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes | * | 278 | | E 12 25 | N 46 40 |
| IT3110022 | Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco | * | 16 | | E 12 13 | N 46 43 |
| IT3110026 | Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 258 | | E 11 46 | N 46 37 |
| IT3110027 | Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle | * | 5 396 | | E 11 48 | N 46 35 |
| IT3110029 | Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio | * | 7 293 | | E 11 35 | N 46 29 |
| IT3110030 | Biotopo Torbiera Totes Moos | * | 4,19 | | E 11 22 | N 46 26 |
| IT3110031 | Biotopo Torbiera Wölfl | * | 10 | | E 11 24 | N 46 25 |
| IT3110032 | Biotopo Torbiera Tschingger | * | 3,08 | | E 11 23 | N 46 26 |
| IT3110033 | Biotopo Buche di Ghiaccio | | 28 | | E 11 14 | N 46 26 |
| IT3110034 | Biotopo Lago di Caldaro | * | 241 | | E 11 15 | N 46 22 |
| IT3110035 | Biotopo Castelfeder | * | 108 | | E 11 17 | N 46 20 |
| IT3110036 | Parco Naturale Monte Corno | * | 6 851 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3110037 | Biotopo Lago di Favogna | | 10 | | E 11 11 | N 46 16 |
| IT3110038 | Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 27 989 | | E 10 48 | N 46 31 |
| IT3110039 | Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 4 188 | | E 10 31 | N 46 31 |
| IT3110040 | Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio | * | 3 517 | | E 10 30 | N 46 37 |
| IT3110041 | Jaggl | * | 702 | | E 10 33 | N 46 47 |
| IT3110042 | Prati Aridi Rocciosi di Agumes | * | 0,34 | | E 10 34 | N 46 37 |
| IT3110043 | Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia | | 0,12 | | E 10 37 | N 46 36 |
| IT3110044 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten | * | 25 | | E 10 47 | N 46 37 |
| IT3110045 | Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten | * | 56 | | E 10 43 | N 46 38 |
| IT3110046 | Biotopo Palude della Volpe | * | 4,03 | | E 11 14 | N 46 30 |
| IT3110048 | Prati dell'Armentara | * | 344 | | E 11 55 | N 46 37 |
| IT3110049 | Parco Naturale Fanes – Senes – Braies | * | 25 418 | | E 12 3 | N 46 39 |
| IT3110050 | Parco Naturale Dolomiti di Sesto | * | 11 891 | | E 12 17 | N 46 39 |
| IT3110051 | Biotopo Ahrau di Stegona | * | 18 | | E 11 55 | N 46 48 |
| IT3120001 | Alta Val di Rabbi | * | 4 434 | | E 10 45 | N 46 26 |
| IT3120002 | Alta Val La Mare | * | 5 819 | | E 10 40 | N 46 25 |
| IT3120003 | Alta Val del Monte | * | 4 464 | | E 10 35 | N 46 22 |
| IT3120004 | Val Genova | * | 13 240 | | E 10 38 | N 46 10 |
| IT3120005 | Adamello | * | 13 425 | | E 10 35 | N 46 4 |
| IT3120006 | Presanella | * | 15 926 | | E 10 42 | N 46 14 |
| IT3120007 | Monte Sadron | * | 3 651 | | E 10 54 | N 46 17 |
| IT3120008 | Val di Tovel | * | 6 610 | | E 10 55 | N 46 15 |
| IT3120009 | Dolomiti di Brenta | * | 22 664 | | E 10 51 | N 46 12 |
| IT3120010 | Pale di San Martino | * | 5 328 | | E 11 51 | N 46 14 |
| IT3120011 | Val Venegia | * | 2 237 | | E 11 48 | N 46 18 |
| IT3120012 | Cima Bocche – Lusia | * | 3 058 | | E 11 45 | N 46 19 |
| IT3120013 | Foresta di Paneveggio | * | 1 252 | | E 11 44 | N 46 17 |
| IT3120014 | Lagorai Orientale | * | 7 698 | | E 11 44 | N 46 14 |
| IT3120015 | Tre Cime Monte Bondone | * | 223 | | E 11 2 | N 46 0 |
| IT3120016 | Corna Piana | * | 52 | | E 10 53 | N 45 47 |
| IT3120017 | Campobrun | * | 426 | | E 11 7 | N 45 42 |
| IT3120018 | Scanuppia | * | 529 | | E 11 9 | N 45 57 |
| IT3120019 | Lago Nero | * | 3,08 | | E 11 18 | N 46 17 |
| IT3120020 | Palu' Longa | * | 6,05 | | E 11 22 | N 46 17 |
| IT3120021 | Lago delle Buse | * | 18 | | E 11 27 | N 46 10 |
| IT3120022 | Palu' dei Mugheri | * | 10 | | E 11 41 | N 46 17 |
| IT3120023 | Sorte di Bellamonte | * | 11 | | E 11 40 | N 46 18 |
| IT3120024 | Zona Umida Valfloriana | * | 203 | | E 11 22 | N 46 13 |
| IT3120025 | Selva di Ega | * | 3,13 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120026 | Becco della Palua | * | 17 | | E 11 29 | N 46 21 |
| IT3120027 | Canzenagol | * | 3,39 | | E 11 36 | N 46 16 |
| IT3120028 | Pra delle Nasse | * | 8,08 | | E 11 47 | N 46 15 |
| IT3120029 | Sorgente Resenzuola | * | 4,34 | | E 11 39 | N 46 0 |
| IT3120030 | Fontanazzo | * | 54 | | E 11 36 | N 46 0 |
| IT3120031 | Masi Carretta | * | 3,02 | | E 11 37 | N 46 6 |
| IT3120032 | I Mughi | * | 21 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120033 | Palude di Roncegno | * | 21 | | E 11 25 | N 46 3 |
| IT3120034 | Paludi di Sternigo | * | 24 | | E 11 15 | N 46 8 |
| IT3120035 | Laghestel di Pine' | * | 91 | | E 11 13 | N 46 6 |
| IT3120036 | Redebus | * | 10 | | E 11 19 | N 46 8 |
| IT3120037 | Le Grave | * | 30 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120038 | Inghiaie | * | 30 | | E 11 18 | N 45 59 |
| IT3120039 | Canneto di Levico | | 9,74 | | E 11 16 | N 46 0 |
| IT3120040 | Lago Pudro | * | 13 | | E 11 13 | N 46 4 |
| IT3120041 | Lago Costa | * | 3,83 | | E 11 14 | N 46 4 |
| IT3120042 | Canneti di San Cristoforo | * | 9,39 | | E 11 14 | N 46 2 |
| IT3120043 | Pize' | * | 16 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120044 | Monte Barco e Monte della Gallina | * | 173 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120045 | Lagabrun | * | 4,49 | | E 11 11 | N 46 12 |
| IT3120046 | Prati di Monte | * | 5,99 | | E 11 14 | N 46 13 |
| IT3120047 | Paluda La Lot | * | 6,62 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120048 | Laghetto di Vedes | * | 8,26 | | E 11 16 | N 46 14 |
| IT3120049 | Lona – Lases | | 25 | | E 11 13 | N 46 8 |
| IT3120050 | Torbiera delle Viote | * | 20 | | E 11 2 | N 46 1 |
| IT3120051 | Stagni della Vela – Soprasasso | * | 87 | | E 11 5 | N 46 5 |
| IT3120052 | Doss Trento | * | 16 | | E 11 6 | N 46 4 |
| IT3120053 | Foci dell'Avisio | * | 133 | | E 11 4 | N 46 8 |
| IT3120054 | La Rupe | * | 45 | | E 11 5 | N 46 11 |
| IT3120055 | Lago di Toblino | * | 170 | | E 10 58 | N 46 3 |
| IT3120056 | Palu' Longia | * | 10 | | E 11 5 | N 46 28 |
| IT3120057 | Palu' Tremole | * | 4 | | E 11 4 | N 46 28 |
| IT3120058 | Torbiere di Monte Sous | * | 97 | | E 11 3 | N 46 30 |
| IT3120059 | Palu' di Tuenno | * | 5,56 | | E 11 1 | N 46 20 |
| IT3120060 | Forra di S. Giustina | * | 24 | | E 11 3 | N 46 20 |
| IT3120061 | La Rocchetta | * | 89 | | E 11 3 | N 46 14 |
| IT3120062 | Malga Flavona | * | 215 | | E 10 56 | N 46 14 |
| IT3120063 | Lago di Tovel | * | 107 | | E 10 57 | N 46 15 |
| IT3120064 | Torbiera del Tonale | * | 62 | | E 10 35 | N 46 15 |
| IT3120065 | Lago D'Idro | * | 14 | | E 10 32 | N 45 48 |
| IT3120066 | Palu' di Boniprati | * | 11 | | E 10 36 | N 45 55 |
| IT3120067 | Paludi di Malga Clevet | * | 103 | | E 10 32 | N 45 55 |
| IT3120068 | Fiave' | | 137 | | E 10 49 | N 45 59 |
| IT3120069 | Torbiera Lomasona | * | 26 | | E 10 51 | N 45 59 |
| IT3120070 | Pian Degli Uccelli | * | 185 | | E 10 48 | N 46 13 |
| IT3120071 | Paludi del Dosson | * | 122 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120072 | Paludi di Bocenago | * | 14 | | E 10 50 | N 46 15 |
| IT3120073 | Paludi di Dare' | * | 95 | | E 10 51 | N 46 16 |
| IT3120074 | Marocche di Dro | * | 251 | | E 10 56 | N 45 59 |
| IT3120075 | Monte Brione | * | 66 | | E 10 52 | N 45 53 |
| IT3120076 | Lago D'Ampola | * | 24 | | E 10 39 | N 45 52 |
| IT3120077 | Palu' di Borghetto | * | 7,93 | | E 10 55 | N 45 41 |
| IT3120078 | Torbiera Echen | | 8,33 | | E 11 11 | N 45 54 |
| IT3120079 | Lago di Loppio | * | 113 | | E 10 55 | N 45 51 |
| IT3120080 | Laghetti di Marco | * | 36 | | E 11 0 | N 45 51 |
| IT3120081 | Pra dall'Albi – Cei | * | 117 | | E 11 1 | N 45 57 |
| IT3120082 | Taio di Nomi | * | 5,29 | | E 11 4 | N 45 55 |
| IT3120083 | Muga Bianca | * | 111 | | E 11 9 | N 45 50 |
| IT3120084 | Roncon | | 2,91 | | E 11 37 | N 46 24 |
| IT3120085 | Il Laghetto | * | 6,7 | | E 11 23 | N 46 0 |
| IT3120086 | Servis | * | 324 | | E 11 4 | N 45 56 |
| IT3120087 | Laghi e abisso di Lamar | * | 25 | | E 11 3 | N 46 7 |
| IT3120088 | Palu' di Monte Rovere | | 16 | | E 11 17 | N 45 57 |
| IT3120089 | Montepiano – Palu' di Fornace | * | 33 | | E 11 11 | N 46 7 |
| IT3120090 | Monte Calvo | * | 1,19 | | E 11 15 | N 46 6 |
| IT3120091 | Albere' di Tenna | * | 6,82 | | E 11 15 | N 46 1 |
| IT3120092 | Passo del Broccon | * | 345 | | E 11 40 | N 46 7 |
| IT3120093 | Crinale Pichea – Rocchetta | * | 1 009 | | E 10 46 | N 45 54 |
| IT3120094 | Alpe di Storo e Bondone | * | 759 | | E 10 36 | N 45 48 |
| IT3120095 | Bocca D'ardole – Corno della Paura | * | 178 | | E 10 56 | N 45 45 |
| IT3120096 | Bocca di Caset | * | 50 | | E 10 41 | N 45 51 |
| IT3120097 | Catena di Lagorai | * | 2 855 | | E 11 32 | N 46 13 |
| IT3120098 | Monti Lessini Nord | * | 792 | | E 11 4 | N 45 42 |
| IT3120099 | Piccole Dolomiti | * | 1 229 | | E 11 7 | N 45 44 |
| IT3120100 | Pasubio | * | 1 836 | | E 11 10 | N 45 48 |
| IT3120101 | Condino | * | 72 | | E 10 36 | N 45 53 |
| IT3120102 | Lago di Santa Colomba | * | 5,97 | | E 11 10 | N 46 7 |
| IT3120103 | Monte Baldo di Brentonico | * | 2 061 | | E 10 54 | N 45 48 |
| IT3120104 | Monte Baldo – Cima Valdritta | * | 456 | | E 10 51 | N 45 44 |
| IT3120105 | Burrone di Ravina | * | 527 | | E 11 4 | N 46 2 |
| IT3120106 | Nodo del Latemar | * | 1 862 | | E 11 35 | N 46 22 |
| IT3120107 | Val Cadino | * | 1 110 | | E 11 24 | N 46 13 |
| IT3120108 | Val San Nicolò | * | 715 | | E 11 47 | N 46 25 |
| IT3120109 | Valle Flanginech | * | 81 | | E 10 47 | N 46 9 |
| IT3120110 | Terlago | * | 109 | | E 11 3 | N 46 5 |
| IT3120111 | Manzano | * | 100 | | E 10 57 | N 45 52 |
| IT3120112 | Arnago | * | 157 | | E 10 54 | N 46 22 |
| IT3120113 | Molina – Castello | * | 49 | | E 11 26 | N 46 16 |
| IT3120114 | Monte Zugna | * | 1 696 | | E 11 2 | N 45 50 |
| IT3120115 | Monte Brento | * | 254 | | E 10 54 | N 45 59 |
| IT3120116 | Monte Malachin | * | 160 | | E 11 7 | N 46 16 |
| IT3120117 | Ontaneta di Croviana | * | 23 | | E 10 54 | N 46 20 |
| IT3120118 | Lago (Val di Fiemme) | * | 12 | | E 11 31 | N 46 17 |
| IT3120119 | Val Duron | * | 761 | | E 11 40 | N 46 29 |
| IT3120120 | Bassa Valle del Chiese | * | 20 | | E 10 33 | N 45 49 |
| IT3120121 | Carbonare | * | 12 | | E 11 13 | N 45 56 |
| IT3120122 | Gocciadoro | * | 19 | | E 11 8 | N 46 3 |
| IT3120123 | Assizzi – Vignola | * | 88 | | E 11 15 | N 46 2 |
| IT3120124 | Torcegno | * | 50 | | E 11 26 | N 46 4 |
| IT3120125 | Zaccon | * | 371 | | E 11 25 | N 46 2 |
| IT3120126 | Val Noana | * | 730 | | E 11 51 | N 46 7 |
| IT3120127 | Monti Tremalzo e Tombea | * | 5 537 | | E 10 38 | N 45 50 |
| IT3120128 | Alta Val Stava | * | 1 775 | | E 11 32 | N 46 18 |
| IT3120129 | Ghiacciaio Marmolada | | 463 | | E 11 51 | N 46 26 |
| IT3120130 | Il Colo | | 0,29 | | E 11 36 | N 46 5 |
| IT3120131 | Grotta Uvada | | 1,16 | | E 11 39 | N 46 6 |
| IT3120132 | Grotta di Ernesto | | 1,06 | | E 11 39 | N 45 58 |
| IT3120133 | Grotta di Collalto | | 0,6 | 5 | E 10 53 | N 46 5 |
| IT3120134 | Grotta del Calgeron | | 0,92 | 5 | E 11 37 | N 46 0 |
| IT3120135 | Grotta della Bigonda | | 1,23 | 22 | E 11 35 | N 46 1 |
| IT3120136 | Bus della Spia | | 0,66 | 1 | E 11 1 | N 46 13 |
| IT3120137 | Bus del Diaol | | 1,04 | 1 | E 10 54 | N 45 56 |
| IT3120138 | Grotta Cesare Battisti | | 0,45 | 2 | E 11 2 | N 46 8 |
| IT3120139 | Grotta di Costalta | | 0,54 | 1 | E 11 22 | N 45 59 |
| IT3120140 | Grotta del Vallon | | 0,3 | 1 | E 10 51 | N 46 8 |
| IT3120141 | Grotta della Lovara | | 0,95 | 1 | E 11 3 | N 46 13 |
| IT3120142 | Val Campelle | * | 1 136 | | E 11 30 | N 46 7 |
| IT3120143 | Valle del Vanoi | * | 3 247 | | E 11 38 | N 46 11 |
| IT3120144 | Valle del Verdes | * | 2 186 | | E 11 9 | N 46 20 |
| IT3120145 | Monte Rema' | * | 237 | | E 10 31 | N 45 56 |
| IT3120146 | Laghetto delle Regole | * | 21 | | E 11 6 | N 46 28 |
| IT3120147 | Monti Lessini Ovest | * | 1 028 | | E 10 56 | N 45 41 |
| IT3120149 | Monte Ghello | * | 147 | | E 11 3 | N 45 54 |
| IT3120150 | Talpina – Brentonico | * | 245 | | E 10 59 | N 45 49 |
| IT3120152 | Tione – Villa Rendena | * | 185 | | E 10 42 | N 46 2 |
| IT3120154 | Le Sole | * | 10 | | E 10 41 | N 46 1 |
| IT3120156 | Adige | * | 14 | | E 11 1 | N 45 47 |
| IT3210002 | Monti Lessini: Cascate di Molina | * | 233 | 14 | E 10 54 | N 45 36 |
| IT3210004 | Monte Luppia e P.ta San Vigilio | | 1 037 | 29 | E 10 42 | N 45 37 |
| IT3210006 | Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora | | 171 | 12 | E 10 58 | N 45 37 |
| IT3210007 | Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda | * | 676 | 21 | E 10 43 | N 45 34 |
| IT3210021 | Monte Pastello | * | 1 750 | 24 | E 10 51 | N 45 34 |
| IT3210039 | Monte Baldo Ovest | * | 6 510 | 67 | E 10 49 | N 45 44 |
| IT3210040 | Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine | * | 13 872 | 179 | E 11 12 | N 45 44 |
| IT3210041 | Monte Baldo Est | * | 2 762 | 57 | E 10 52 | N 45 39 |
| IT3210043 | Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest | * | 476 | 95 | E 10 52 | N 45 33 |
| IT3220002 | Granezza | | 1 303 | 17 | E 11 32 | N 45 49 |
| IT3220007 | Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa | * | 1 680 | 64 | E 11 39 | N 45 52 |
| IT3220036 | Altopiano dei Sette Comuni | * | 14 988 | 87 | E 11 28 | N 45 57 |
| IT3230003 | Gruppo del Sella | * | 449 | 11 | E 11 50 | N 46 30 |
| IT3230005 | Gruppo Marmolada | * | 1 305 | 20 | E 11 52 | N 46 25 |
| IT3230006 | Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna' | * | 14 165 | 73 | E 12 35 | N 46 37 |
| IT3230017 | Monte Pelmo – Mondeval – Formin | * | 11 065 | 89 | E 12 7 | N 46 27 |
| IT3230019 | Lago di Misurina | | 75 | 5 | E 12 15 | N 46 35 |
| IT3230022 | Massiccio del Grappa | * | 22 473 | 142 | E 11 48 | N 45 53 |
| IT3230025 | Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor | * | 1 562 | 24 | E 12 18 | N 46 3 |
| IT3230026 | Passo di San Boldo | * | 38 | 3 | E 12 10 | N 46 0 |
| IT3230027 | Monte Dolada Versante S.E. | * | 659 | 13 | E 12 20 | N 46 11 |
| IT3230031 | Val Tovanella Bosconero | * | 8 845 | 53 | E 12 17 | N 46 20 |
| IT3230035 | Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo | * | 2 845 | 29 | E 11 43 | N 46 4 |
| IT3230042 | Torbiera di Lipoi | * | 65 | 5 | E 11 57 | N 46 2 |
| IT3230043 | Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda | * | 10 909 | 66 | E 11 54 | N 46 18 |
| IT3230044 | Fontane di Nogare' | | 212 | 9 | E 12 14 | N 46 9 |
| IT3230045 | Torbiera di Antole | * | 25 | 3 | E 12 10 | N 46 8 |
| IT3230047 | Lago di Santa Croce | * | 788 | 14 | E 12 20 | N 46 6 |
| IT3230060 | Torbiere di Danta | * | 205 | 11 | E 12 29 | N 46 33 |
| IT3230063 | Torbiere di Lac Torond | * | 38 | 3 | E 11 59 | N 46 14 |
| IT3230067 | Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia | * | 111 | 8 | E 12 12 | N 46 2 |
| IT3230068 | Valpiana – Valmorel (Aree palustri) | | 126 | 6 | E 12 13 | N 46 4 |
| IT3230071 | Dolomiti di Ampezzo | * | 11 362 | 77 | E 12 6 | N 46 35 |
| IT3230077 | Foresta del Cansiglio | * | 5 060 | 44 | E 12 24 | N 46 4 |
| IT3230078 | Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico | * | 8 924 | 73 | E 12 23 | N 46 36 |
| IT3230080 | Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno | * | 12 252 | 68 | E 12 25 | N 46 23 |
| IT3230081 | Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis | * | 17 069 | 74 | E 12 17 | N 46 30 |
| IT3230083 | Dolomiti Feltrine e Bellunesi | * | 31 383 | 178 | E 12 3 | N 46 11 |
| IT3230084 | Civetta – Cime di San Sebastiano | * | 6 597 | 68 | E 12 4 | N 46 20 |
| IT3230085 | Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio | * | 12 085 | 89 | E 12 35 | N 46 31 |
| IT3230088 | Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba | * | 3 236 | 121 | E 12 1 | N 46 2 |
| IT3240003 | Monte Cesen | * | 3 697 | 32 | E 12 0 | N 45 57 |
| IT3310001 | Dolomiti Friulane | * | 36 740 | | E 12 32 | N 46 19 |
| IT3310002 | Val Colvera di Jof | * | 396 | | E 12 40 | N 46 12 |
| IT3310003 | Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa | * | 875 | | E 12 52 | N 46 14 |
| IT3310004 | Forra del Torrente Cellina | * | 289 | | E 12 36 | N 46 11 |
| IT3310006 | Foresta del Cansiglio | * | 2 713 | | E 12 26 | N 46 3 |
| IT3320001 | Gruppo del Monte Coglians | * | 5 405 | | E 12 48 | N 46 37 |
| IT3320002 | Monti Dimon e Paularo | * | 702 | | E 13 4 | N 46 33 |
| IT3320003 | Creta di Aip e Sella di Lanza | * | 3 894 | | E 13 10 | N 46 33 |
| IT3320004 | Monte Auernig e Monte Corona | * | 465 | | E 13 20 | N 46 33 |
| IT3320005 | Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto | * | 4 662 | | E 13 24 | N 46 32 |
| IT3320006 | Conca di Fusine | * | 3 598 | | E 13 39 | N 46 28 |
| IT3320007 | Monti Bivera e Clapsavon | * | 1 832 | | E 12 37 | N 46 26 |
| IT3320008 | Col Gentile | * | 1 038 | | E 12 48 | N 46 27 |
| IT3320009 | Zuc Dal Bor | * | 1 415 | | E 13 14 | N 46 27 |
| IT3320010 | Jof di Montasio e Jof Fuart | * | 7 999 | | E 13 29 | N 46 25 |
| IT3320011 | Monti Verzegnis e Valcalda | * | 2 406 | | E 12 51 | N 46 21 |
| IT3320012 | Prealpi Giulie Settentrionali | * | 9 592 | | E 13 13 | N 46 21 |
| IT3320013 | Lago Minisini e Rivoli Bianchi | * | 402 | | E 13 8 | N 46 18 |
| IT3320014 | Torrente Lerada | * | 365 | | E 13 23 | N 46 12 |
| IT3320015 | Valle del Medio Tagliamento | * | 3 580 | | E 13 2 | N 46 14 |
| IT3320016 | Forra del Cornappo | * | 299 | | E 13 17 | N 46 14 |
| IT3320017 | Rio Bianco di Taipana e Gran Monte | * | 1 721 | | E 13 20 | N 46 16 |
| IT3320018 | Forra del Pradolino e Monte Mia | * | 1 010 | | E 13 27 | N 46 12 |
| IT3320019 | Monte Matajur | * | 213 | | E 13 33 | N 46 11 |
| IT6020002 | Lago Secco e Agro Nero | * | 135 | | E 13 19 | N 42 42 |
| IT6020025 | Monti della Laga (Area Sommitale) | * | 2 424 | | E 13 22 | N 42 38 |
| IT6050017 | Pendici di Colle Nero | * | 132 | | E 13 51 | N 41 43 |
| IT6050018 | Cime del Massiccio della Meta | * | 2 541 | | E 13 57 | N 41 39 |
| IT6050020 | Val Canneto | * | 990 | | E 13 54 | N 41 41 |
| IT7110099 | Gole del Sagittario | * | 1 349 | | E 13 48 | N 41 57 |
| IT7110100 | Monte Genzana | * | 5 805 | | E 13 54 | N 41 57 |
| IT7110101 | Lago di Scanno ed Emissari | | 103 | | E 13 51 | N 41 55 |
| IT7110202 | Gran Sasso | * | 33 995 | | E 13 37 | N 42 26 |
| IT7110204 | Maiella Sud Ovest | * | 6 276 | | E 14 0 | N 41 57 |
| IT7110205 | Parco Nazionale d'Abruzzo | * | 58 880 | | E 13 41 | N 41 51 |
| IT7120201 | Monti della Laga e Lago di Campotosto | * | 15 816 | | E 13 25 | N 42 40 |
| IT7140043 | Monti Pizi – Monte Secine | * | 4 195 | | E 14 10 | N 41 54 |
| IT7140203 | Maiella | * | 36 119 | | E 14 32 | N 42 5 |
| PLC120001 | Tatry | * | 21 069,7 | | E 19 57 | N 49 16 |
| PLC180001 | Bieszczady | * | 107 317,9 | | E 22 23 | N 49 12 |
| PLH120001 | Babia Góra | * | 3 442,4 | | E 19 32 | N 49 35 |
| PLH120002 | Czarna Orawa | * | 37,1 | | E 19 42 | N 49 30 |
| PLH120009 | Kostrza | * | 38,6 | | E 20 23 | N 49 47 |
| PLH120012 | Na Policy | * | 72,6 | | E 19 37 | N 49 37 |
| PLH120013 | Pieniny | * | 2 346 | | E 20 23 | N 49 25 |
| PLH120016 | Torfowiska Orawsko-Nowotarskie | * | 7 363,4 | | E 19 45 | N 49 26 |
| PLH120018 | Ostoja Gorczańska | * | 18 445 | | E 20 9 | N 49 34 |
| PLH120019 | Ostoja Popradzka | * | 59 371,7 | | E 20 47 | N 49 25 |
| PLH120020 | Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca | | 16,1 | | E 20 50 | N 49 45 |
| PLH180001 | Ostoja Magurska | * | 19 450,9 | | E 21 26 | N 49 29 |
| PLH240001 | Cieszyńskie Źródła Tufowe | * | 268,9 | | E 18 42 | N 49 46 |
| PLH240005 | Beskid Śląski | * | 27 370 | | E 18 56 | N 49 41 |
| PLH240006 | Beskid Żywiecki | * | 35 637,1 | | E 19 14 | N 49 32 |
| PLH240007 | Kościół w Radziechowach | | 0,1 | | E 19 12 | N 49 64 |
| PLH240008 | Kościół w Górkach Wielkich | | 0,1 | | E 18 51 | N 49 46 |
| SE0620001 | Långfjället-Städjan-Nipfjället | * | 93 903,9 | | E 12 37 | N 62 4 |
| SE0620002 | Vedungsfjällen | * | 19 411,4 | | E 13 12 | N 61 54 |
| SE0620003 | Fjätälven och Västvallen i Storfjäten | * | 299,2 | | E 13 5 | N 61 52 |
| SE0620005 | Storån-Österdalälven | | 820,2 | | E 12 40 | N 61 54 |
| SE0620009 | Drevfjällen | * | 33 208 | | E 12 22 | N 61 42 |
| SE0620015 | Fulufjället | * | 40 780,6 | | E 12 42 | N 61 32 |
| SE0620024 | Skarsåsfjället | * | 2 297 | | E 12 53 | N 61 20 |
| SE0620220 | Storbron | * | 249,2 | | E 12 51 | N 61 23 |
| SE0620266 | Lillfjäten | * | 422,9 | | E 12 57 | N 62 0 |
| SE0720029 | Sånfjället | * | 11 292,4 | | E 13 33 | N 62 17 |
| SE0720033 | Rogen | * | 49 076,4 | | E 12 28 | N 62 21 |
| SE0720084 | Vålådalen | * | 120 435,8 | | E 12 55 | N 63 8 |
| SE0720160 | Oldflån-Ansätten | * | 25 951,5 | | E 13 47 | N 63 51 |
| SE0720164 | Skäckerfjällen | * | 46 303,9 | | E 12 39 | N 63 50 |
| SE0720171 | Svenskådalen | * | 24 673,3 | | E 13 23 | N 63 58 |
| SE0720182 | Saxvattnet | * | 5 378,4 | | E 15 11 | N 64 38 |
| SE0720183 | Frostvikenfjällen | * | 85 422,7 | | E 14 40 | N 64 38 |
| SE0720185 | Bjurälven-Korallgrottan | * | 4 896,2 | | E 14 6 | N 64 54 |
| SE0720186 | Grubbdalen | * | 2 107,2 | | E 13 45 | N 64 2 |
| SE0720199 | Gråberget-Hotagsfjällen | * | 113 435,2 | | E 14 35 | N 64 9 |
| SE0720200 | Henvålen-Aloppan | * | 17 583,8 | | E 13 23 | N 62 41 |
| SE0720203 | Hällingsåfallet | * | 16,2 | | E 14 23 | N 64 21 |
| SE0720206 | Tännforsen | * | 9,4 | | E 12 44 | N 63 26 |
| SE0720209 | Håckervålen | * | 637,2 | | E 13 33 | N 63 9 |
| SE0720212 | Bastudalen | * | 2 837,5 | | E 13 51 | N 63 5 |
| SE0720213 | Marntallsåsen | * | 4 058 | | E 13 58 | N 62 56 |
| SE0720214 | Arådalen | * | 1 131,5 | | E 13 37 | N 62 53 |
| SE0720218 | Brovallvålen | * | 4 022 | | E 13 15 | N 62 19 |
| SE0720220 | Storåsen | * | 1 054,8 | | E 13 22 | N 62 20 |
| SE0720223 | Hamrafjället | * | 676,2 | | E 12 16 | N 62 34 |
| SE0720250 | Skrapavattnet | * | 30,6 | | E 14 25 | N 63 51 |
| SE0720259 | Trappåsen | | 160,6 | | E 12 26 | N 62 40 |
| SE0720260 | Kilbergsdalen | * | 2,3 | | E 13 58 | N 62 23 |
| SE0720262 | Svallmyren | * | 213,9 | | E 12 32 | N 62 35 |
| SE0720263 | Lill-Rånddalen | * | 52,5 | | E 13 18 | N 62 15 |
| SE0720264 | Lerdalsälven-Tvärlidån | * | 70,5 | | E 13 56 | N 64 44 |
| SE0720265 | Vallån Frostviken | * | 186,9 | | E 14 0 | N 64 45 |
| SE0720268 | Sälgåsen | * | 10,9 | | E 14 21 | N 64 27 |
| SE0720269 | Sörhållan | * | 2,8 | | E 13 19 | N 62 14 |
| SE0720273 | Bågavattnet | | 26,1 | | E 14 17 | N 64 5 |
| SE0720274 | Sandåsvallen | * | 16,7 | | E 12 22 | N 62 32 |
| SE0720276 | Lillåsvallen Ramundberget | * | 10,1 | | E 12 24 | N 62 40 |
| SE0720277 | Klinken | * | 329,8 | | E 12 17 | N 62 43 |
| SE0720279 | Styggdalen-Vargån | * | 328,7 | | E 12 15 | N 63 38 |
| SE0720280 | Rosselberget | * | 49 | | E 12 42 | N 62 28 |
| SE0720281 | Stor-Mittåkläppen | * | 1 091,7 | | E 12 27 | N 62 44 |
| SE0720282 | Ånnsjön | * | 8 960,5 | | E 12 30 | N 63 16 |
| SE0720283 | Gröndalen Frostviken | * | 28,8 | | E 14 5 | N 64 47 |
| SE0720284 | Jormön | | 198,8 | | E 14 0 | N 64 42 |
| SE0720285 | Ljungan; Uppströms Storsjön | | 165,1 | | E 12 44 | N 62 53 |
| SE0720286 | Åreälven | | 6 492,9 | | E 12 48 | N 63 27 |
| SE0720287 | Storån (Ammerån alpin) | | 81,7 | | E 14 51 | N 63 56 |
| SE0720288 | Dammån-Storån | | 200,7 | | E 14 1 | N 63 7 |
| SE0720289 | Toskströmmen (Hårkan alpin) | | 4 016,9 | | E 14 12 | N 64 1 |
| SE0720291 | Ljusnan (Hede-Svegsjön) | | 1 938,7 | | E 13 49 | N 62 16 |
| SE0720292 | Kölån (Österdalälven) | | 256,1 | | E 12 56 | N 62 9 |
| SE0720296 | Stikkenjukke (Saxån) | | 82,7 | | E 14 22 | N 65 5 |
| SE0720300 | Fiskhusberget | * | 590,8 | | E 13 35 | N 63 15 |
| SE0720305 | Kullflon-Nyflon | * | 3 646,3 | | E 14 56 | N 63 58 |
| SE0720355 | Flon, Bruksvallarna | * | 39,5 | | E 12 29 | N 62 36 |
| SE0720356 | Jöns-Erskölen | | 2,4 | | E 14 7 | N 62 26 |
| SE0720359 | Ammerån | | 4 096,5 | | E 15 27 | N 63 30 |
| SE0720361 | Hårkan | | 5 745,7 | | E 14 44 | N 63 37 |
| SE0720369 | Sölvbacka strömmar | | 43,9 | | E 13 19 | N 62 47 |
| SE0720371 | Hökvattsån | | 25,5 | | E 14 53 | N 63 51 |
| SE0720401 | Storsundet Laxviken | | 17,9 | | E 14 40 | N 63 49 |
| SE0720409 | Läskvattsån | | 3,3 | | E 14 43 | N 63 56 |
| SE0720423 | Berntbygget | | 5,6 | | E 14 24 | N 63 50 |
| SE0720424 | Skrapavattsbäcken | * | 16,4 | | E 14 26 | N 63 52 |
| SE0720428 | Höjden Botelnäset | * | 169,5 | | E 14 20 | N 63 54 |
| SE0720442 | Myhrbodarna | | 4,1 | | E 14 14 | N 64 5 |
| SE0720447 | Holmvallen | | 4,5 | | E 12 31 | N 62 43 |
| SE0720448 | Brynndammen | | 12,3 | | E 13 46 | N 62 31 |
| SE0720449 | Väster-Dalsvallen | | 2,4 | | E 12 25 | N 63 13 |
| SE0720452 | Tångeråsen; Backen | | 4,4 | | E 13 48 | N 63 34 |
| SE0720453 | Tångeråsen; Vallarna | | 3,6 | | E 13 48 | N 63 33 |
| SE0720456 | Oppidala Ramundberget | | 1,3 | | E 12 20 | N 62 43 |
| SE0720464 | Ramundberget sydost 1 | | 2,4 | | E 12 24 | N 62 41 |
| SE0720465 | Ramundberget sydost 3 | | 3,2 | | E 12 24 | N 62 42 |
| SE0810054 | Blaikfjället | * | 34 150,4 | | E 16 7 | N 64 35 |
| SE0810057 | Gitsfjället | * | 40 158,2 | | E 15 31 | N 64 50 |
| SE0810058 | Ryptjärnberget | * | 75 | | E 15 48 | N 64 50 |
| SE0810059 | Marsfjället | * | 86 067,2 | | E 15 38 | N 65 6 |
| SE0810060 | Skalmodal | * | 303,7 | | E 14 33 | N 65 26 |
| SE0810080 | Vindelfjällen | * | 555 103,4 | | E 15 50 | N 65 53 |
| SE0810347 | Rödingsjö | * | 6 383,2 | | E 15 10 | N 64 47 |
| SE0810350 | Kalvtjärnarna | * | 879,3 | | E 15 19 | N 64 43 |
| SE0810355 | Brattiken | * | 777,3 | | E 15 55 | N 65 25 |
| SE0810366 | Rapstenjaure | | 162 | | E 14 42 | N 65 5 |
| SE0810367 | Guorte, Joesjö | | 478,4 | | E 14 33 | N 65 39 |
| SE0810374 | Dikasjön | | 4,8 | | E 15 54 | N 65 13 |
| SE0810377 | Vilasund-Strimasund | | 16,6 | | E 14 54 | N 66 2 |
| SE0810385 | Rövattsliden | | 33,5 | | E 15 6 | N 65 42 |
| SE0810386 | Guortabäcken | | 4,4 | | E 15 6 | N 65 20 |
| SE0810394 | Vardo- Laster- och Fjällfjällen | * | 106 154,2 | | E 14 40 | N 65 16 |
| SE0810395 | Virisens vattensystem | | 3 684,4 | | E 14 54 | N 65 26 |
| SE0810396 | Daune | * | 12 063,7 | | E 15 11 | N 65 15 |
| SE0810397 | Södra Gardfjället | * | 37 116,4 | | E 15 37 | N 65 19 |
| SE0810398 | Norra Borgafjäll | * | 13 059,9 | | E 15 0 | N 64 53 |
| SE0810399 | Vojmsjölandet | * | 4 872,6 | | E 16 19 | N 64 58 |
| SE0810435 | Vindelälven | | 33 144,8 | | E 17 27 | N 65 38 |
| SE0810439 | Satsfjället | * | 11 862,4 | | E 15 10 | N 64 58 |
| SE0810443 | Ammarnäsdeltat | | 277,6 | | E 16 13 | N 65 57 |
| SE0810482 | Brånaviktjärnen | | 0,37 | | E 15 59 | N 65 28 |
| SE0810485 | Rauksvajja | * | 59,9 | | E 15 45 | N 65 38 |
| SE0810488 | Skansnäsån | | 287,2 | | E 16 2 | N 65 15 |
| SE0810513 | Njakafjäll | * | 6 276,7 | | E 15 38 | N 64 57 |
| SE0820056 | Laisdalens fjällurskog | * | 72 705,4 | | E 16 53 | N 66 1 |
| SE0820057 | Märkberget | * | 288,9 | | E 16 52 | N 66 14 |
| SE0820061 | Veddek 1 | * | 6 090,2 | | E 17 19 | N 65 58 |
| SE0820120 | Pieljekaise | * | 15 467,2 | | E 16 47 | N 66 21 |
| SE0820123 | Hornavan-Sädvajaure fjällurskog | * | 80 897 | | E 17 5 | N 66 26 |
| SE0820124 | Tjeggelvas | * | 32 939 | | E 17 45 | N 66 31 |
| SE0820125 | Ramanj | * | 4 664 | | E 17 35 | N 66 39 |
| SE0820130 | Udtja | * | 146 476,9 | | E 19 10 | N 66 22 |
| SE0820137 | Såkkevarats | * | 7 192,7 | | E 19 30 | N 66 29 |
| SE0820154 | Kallovaratjeh | * | 2 224,8 | | E 16 46 | N 67 6 |
| SE0820156 | Pärlälvens fjällurskog | * | 115 733,1 | | E 18 0 | N 66 49 |
| SE0820163 | Kvikkjokk-Kabla fjällurskog | * | 49 196,5 | | E 17 56 | N 67 0 |
| SE0820167 | Muddus | * | 49 718,3 | | E 20 10 | N 66 54 |
| SE0820185 | Sarek | * | 198 658 | | E 17 41 | N 67 17 |
| SE0820186 | Ultevis fjällurskog | * | 117 268,1 | | E 19 9 | N 67 7 |
| SE0820193 | Stubba | * | 33 411,2 | | E 20 3 | N 67 5 |
| SE0820201 | Padjelanta | * | 200 234 | | E 16 39 | N 67 25 |
| SE0820202 | Stora Sjöfallet | * | 128 056,4 | | E 17 34 | N 67 35 |
| SE0820204 | Kaitum fjällurskog | * | 90 068,9 | | E 20 21 | N 67 38 |
| SE0820209 | Lina fjällurskog | * | 98 065,1 | | E 20 29 | N 67 21 |
| SE0820216 | Sjaunja | * | 281 463,9 | | E 18 52 | N 67 27 |
| SE0820234 | Stordalen | * | 1 135,6 | | E 19 1 | N 68 21 |
| SE0820243 | Rautas, delar | * | 81 650,4 | | E 19 54 | N 68 1 |
| SE0820244 | Sautusvaara | * | 1 833,4 | | E 20 50 | N 67 53 |
| SE0820261 | Abisko | * | 7 725,1 | | E 18 40 | N 68 19 |
| SE0820275 | Alajaure | * | 17 021,3 | | E 20 10 | N 68 7 |
| SE0820282 | Torneträsk-Soppero fjällurskog | * | 337 111,4 | | E 20 56 | N 68 5 |
| SE0820284 | Vadvetjåkka | * | 2 696,6 | | E 18 26 | N 68 32 |
| SE0820287 | Pessinki fjällurskog | * | 97 246 | | E 22 45 | N 68 2 |
| SE0820293 | Norra Torneträsk | * | 45 626,4 | | E 19 6 | N 68 26 |
| SE0820294 | Yraft | * | 717,1 | | E 16 34 | N 66 17 |
| SE0820295 | Laidauredeltat | * | 1 918,6 | | E 18 12 | N 67 8 |
| SE0820334 | Sulitelma | | 61 815,3 | | E 16 28 | N 67 1 |
| SE0820402 | Aktse | | 2,1 | | E 18 18 | N 67 8 |
| SE0820430 | Torne och Kalix älvsystem | | 175 377 | | E 21 18 | N 67 27 |
| SE0820431 | Råneälven | | 15 543 | | E 21 17 | N 66 28 |
| SE0820434 | Piteälven | | 52 942 | | E 18 44 | N 66 18 |
| SE0820472 | Ratejokk | | 3,6 | | E 19 33 | N 67 48 |
| SE0820619 | Tavvavuoma | * | 53 966,4 | | E 20 41 | N 68 29 |
| SE0820620 | Pältsa | * | 24 980,7 | | E 20 25 | N 68 59 |
| SE0820621 | Låktatjåkka | | 7 582,3 | | E 18 26 | N 68 23 |
| SE0820623 | Nissuntjårro | | 25 781,5 | | E 18 51 | N 68 14 |
| SE0820722 | Jelka-Rimakåbbå | * | 37 694,4 | | E 19 39 | N 66 56 |
| SE0820737 | Laisälven | | 11 071,7 | | E 17 11 | N 65 57 |
| SI3000001 | Cvelbar – skalovje | | 4,543 | | E 14 50 | N 46 27 |
| SI3000002 | Obistove skale | | 12,99 | | E 14 50 | N 46 28 |
| SI3000005 | Mateča voda in Bistrica | * | 193,241 | | E 14 34 | N 45 46 |
| SI3000006 | Ježevec | | 213,614 | | E 15 3 | N 46 29 |
| SI3000012 | Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro | * | 3,132 | | E 15 8 | N 46 31 |
| SI3000013 | Vrzdenec | * | 132,725 | | E 14 16 | N 46 1 |
| SI3000014 | Butajnova | * | 257,695 | | E 14 14 | N 46 2 |
| SI3000015 | Medvedje Brdo | * | 188,995 | | E 14 8 | N 45 57 |
| SI3000016 | Zaplana | * | 216,278 | | E 14 14 | N 45 58 |
| SI3000017 | Ligojna | * | 139,73 | | E 14 18 | N 45 59 |
| SI3000018 | Jereka | | 71,14 | | E 13 57 | N 46 17 |
| SI3000019 | Nemški Rovt | | 124,078 | | E 13 59 | N 46 16 |
| SI3000020 | Cerkno – Zakriž | * | 567,765 | | E 13 59 | N 46 8 |
| SI3000021 | Podreber – Dvor | | 291,904 | | E 14 20 | N 46 3 |
| SI3000022 | Briše | | 97,071 | | E 14 17 | N 46 3 |
| SI3000023 | Otalež – Lazec | * | 518,942 | | E 13 59 | N 46 4 |
| SI3000024 | Avče | | 24,923 | | E 13 41 | N 46 6 |
| SI3000026 | Ribniška dolina | * | 431,442 | | E 14 43 | N 45 43 |
| SI3000027 | Lipovšček | | 3,461 | | E 13 48 | N 46 12 |
| SI3000028 | Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom | * | 5,779 | | E 15 3 | N 46 27 |
| SI3000030 | Žerjav – Dolina smrti | | 79,026 | | E 14 52 | N 46 28 |
| SI3000031 | Pod Bučnico – melišča | * | 4,066 | | E 13 45 | N 46 10 |
| SI3000032 | Pri Modreju – melišča | * | 11,041 | | E 13 45 | N 46 9 |
| SI3000033 | Pod Mijo – melišča | * | 28,864 | | E 13 30 | N 46 14 |
| SI3000034 | Banjščice – travišča | | 1 174,892 | | E 13 42 | N 46 2 |
| SI3000038 | Smrekovško pogorje | * | 86,974 | | E 14 54 | N 46 25 |
| SI3000042 | Jezerc pri Logatcu | | 0,325 | | E 14 13 | N 45 56 |
| SI3000043 | Stahovica – melišča | * | 7,369 | | E 14 36 | N 46 16 |
| SI3000044 | Bohinjska Bela – melišča | * | 72,086 | | E 14 3 | N 46 18 |
| SI3000045 | Bohinjska Bela – skalovje | | 3,626 | | E 14 3 | N 46 20 |
| SI3000065 | Gorska grapa | | 3,053 | | E 13 52 | N 46 11 |
| SI3000066 | Huda grapa | | 1,748 | | E 13 54 | N 46 11 |
| SI3000067 | Savinja – Letuš | | 225,005 | | E 15 3 | N 46 17 |
| SI3000070 | Pikrnica – Selčnica | * | 24,529 | | E 15 1 | N 46 30 |
| SI3000077 | Kendove robe | | 69,038 | | E 14 0 | N 46 2 |
| SI3000078 | Jelenk | | 61,219 | | E 13 59 | N 46 3 |
| SI3000081 | Jama v Globinah | | 13,716 | | E 14 3 | N 46 2 |
| SI3000082 | Ukovnik | | 48,482 | | E 14 1 | N 46 3 |
| SI3000084 | Jama pod Lešetnico | | 47,714 | | E 14 4 | N 45 59 |
| SI3000087 | Zelenci | | 54,55 | | E 13 44 | N 46 29 |
| SI3000090 | Pesjakov buden | | 62,979 | | E 14 3 | N 46 22 |
| SI3000095 | Tinetova jama | | 5,863 | | E 14 57 | N 46 17 |
| SI3000098 | Mesarska lopa | | 21,337 | | E 14 54 | N 46 22 |
| SI3000102 | Ledina na Jelovici | * | 23,202 | | E 14 6 | N 46 15 |
| SI3000103 | Blato na Jelovici | * | 29,403 | | E 14 5 | N 46 17 |
| SI3000107 | Breznica | | 53,335 | | E 14 9 | N 46 23 |
| SI3000108 | Raduha | * | 1 622,504 | | E 14 45 | N 46 24 |
| SI3000110 | Ratitovec | * | 2 469,147 | | E 14 4 | N 46 13 |
| SI3000111 | Savinja pri Šentjanžu | * | 141,637 | | E 14 55 | N 46 18 |
| SI3000119 | Porezen | * | 847,472 | | E 13 58 | N 46 11 |
| SI3000122 | Tošč | * | 331,39 | | E 14 19 | N 46 5 |
| SI3000123 | Divja jama nad Plavmi | | 47,08 | | E 13 34 | N 46 3 |
| SI3000124 | Krasnica | | 76,684 | | E 13 49 | N 46 7 |
| SI3000126 | Nanoščica | * | 668,745 | | E 14 11 | N 45 46 |
| SI3000127 | Mali vrh nad Grahovim ob Bači | | 6,053 | | E 13 52 | N 46 9 |
| SI3000128 | Znojile | | 10,191 | | E 13 55 | N 46 11 |
| SI3000129 | Rinža | * | 235,109 | | E 14 50 | N 45 39 |
| SI3000132 | Peca | * | 385,328 | | E 14 46 | N 46 29 |
| SI3000133 | Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar | | 46,287 | | E 14 5 | N 46 23 |
| SI3000136 | Votla peč | | 12,508 | | E 14 58 | N 46 32 |
| SI3000140 | Šentanelska reka (Mežica) | * | 100,28 | | E 14 52 | N 46 35 |
| SI3000145 | Zasip | * | 96,442 | | E 14 7 | N 46 23 |
| SI3000151 | Kozje stene pri Slivnici | | 19,646 | | E 14 25 | N 45 47 |
| SI3000158 | Babja luknja | | 32,992 | | E 14 23 | N 46 8 |
| SI3000161 | Studenec izvir – izliv v Kanomljico | | 2,237 | | E 13 54 | N 46 2 |
| SI3000166 | Razbor | * | 1 467,236 | | E 15 1 | N 46 28 |
| SI3000167 | Nadiža s pritoki | | 135,34 | | E 13 27 | N 46 14 |
| SI3000172 | Zgornja Drava s pritoki | * | 5 949,097 | | E 15 20 | N 46 35 |
| SI3000173 | Bloščica | * | 784,711 | | E 14 31 | N 45 47 |
| SI3000180 | Rodine | | 103,171 | | E 14 10 | N 46 22 |
| SI3000182 | Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok | * | 21,657 | | E 15 20 | N 46 32 |
| SI3000189 | Žejna dolina | * | 54,71 | | E 14 9 | N 45 57 |
| SI3000196 | Breginjski Stol | * | 1 574,498 | | E 13 28 | N 46 16 |
| SI3000199 | Dolenja vas pri Ribnici | | 12,538 | | E 14 46 | N 45 42 |
| SI3000209 | Jama pod Smogodnico | | 40,808 | | E 13 44 | N 46 8 |
| SI3000211 | Jama na Pucovem kuclu | | 46,577 | | E 14 8 | N 46 0 |
| SI3000216 | Barbarski potok s pritoki | * | 19,324 | | E 15 6 | N 46 30 |
| SI3000224 | Huda luknja | | 3 014,799 | | E 15 10 | N 46 24 |
| SI3000230 | Idrijca s pritoki | | 258,299 | | E 13 56 | N 46 6 |
| SI3000231 | Javorniki – Snežnik | * | 43 821,47 | | E 14 22 | N 45 38 |
| SI3000232 | Notranjski trikotnik | * | 15 201,701 | | E 14 13 | N 45 48 |
| SI3000235 | Olševa – borovja | * | 128,916 | | E 14 39 | N 46 25 |
| SI3000236 | Kobariško blato | | 58,757 | | E 13 32 | N 46 14 |
| SI3000253 | Julijske Alpe | * | 74 158,91 | | E 13 42 | N 46 20 |
| SI3000254 | Soča z Volarjo | * | 1 399,456 | | E 13 36 | N 46 13 |
| SI3000255 | Trnovski gozd – Nanos | * | 52 636,488 | | E 14 0 | N 45 55 |
| SI3000256 | Krimsko hribovje – Menišija | * | 20 107,188 | | E 14 24 | N 45 53 |
| SI3000259 | Bohinjska Bistrica | * | 650,142 | | E 13 56 | N 46 16 |
| SI3000261 | Menina | * | 4 165,303 | | E 14 48 | N 46 15 |
| SI3000263 | Kočevsko | * | 106 341,567 | | E 14 51 | N 45 36 |
| SI3000264 | Kamniško – Savinjske Alpe | * | 14 519,39 | | E 14 36 | N 46 20 |
| SI3000270 | Pohorje | * | 26 826,288 | | E 15 23 | N 46 28 |
| SI3000271 | Ljubljansko barje | * | 12 666,086 | | E 14 21 | N 45 58 |
| SI3000277 | Podbrdo – skalovje | | 2,243 | | E 13 57 | N 46 12 |
| SI3000278 | Pokljuška barja | * | 871,697 | | E 13 58 | N 46 20 |
| SI3000281 | Vrhe – povirno barje | | 6,296 | | E 15 2 | N 46 29 |
| SI3000285 | Karavanke | * | 23 066,29 | | E 14 14 | N 46 23 |
| SKUEV0001 | Tri peniažky | * | 141,952 | | E 20 13 | N 48 37 |
| SKUEV0002 | Lúky pod Ukorovou | | 12,432 | | E 20 7 | N 48 41 |
| SKUEV0003 | Rieka Rimava | | 4,068 | | E 19 56 | N 48 40 |
| SKUEV0005 | Drieňová | * | 21,011 | | E 21 59 | N 48 55 |
| SKUEV0008 | Repiská | * | 61,286 | | E 19 21 | N 48 38 |
| SKUEV0009 | Koryto | * | 26,115 | | E 19 27 | N 48 37 |
| SKUEV0011 | Potok Svetlica | | 1,933 | | E 22 3 | N 49 11 |
| SKUEV0013 | Stráž | | 19,821 | | E 18 32 | N 48 33 |
| SKUEV0014 | Lázky | * | 45,245 | | E 22 3 | N 49 10 |
| SKUEV0015 | Dolná Bukovina | * | 292,781 | | E 18 56 | N 48 23 |
| SKUEV0016 | Košariská | * | 10,002 | | E 21 57 | N 49 14 |
| SKUEV0018 | Lúka pod cintorínom | | 4,676 | | E 20 6 | N 48 41 |
| SKUEV0021 | Vinište | * | 5,803 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0023 | Tomov štál | * | 1,534 | | E 18 34 | N 48 32 |
| SKUEV0024 | Hradná dolina | * | 14,245 | | E 18 1 | N 48 36 |
| SKUEV0025 | Vihorlat | * | 296,692 | | E 22 7 | N 48 53 |
| SKUEV0035 | Čebovská lesostep | * | 212,969 | | E 19 13 | N 48 11 |
| SKUEV0036 | Rieka Litava | * | 2 964,212 | | E 19 5 | N 48 13 |
| SKUEV0039 | Bačkovské poniklece | | 11,66 | | E 21 37 | N 48 45 |
| SKUEV0043 | Kamenná | * | 836,553 | | E 21 52 | N 49 16 |
| SKUEV0044 | Badínsky prales | * | 153,456 | | E 19 3 | N 48 41 |
| SKUEV0045 | Kopa | * | 90,814 | | E 19 27 | N 48 36 |
| SKUEV0046 | Javorinka | * | 43,293 | | E 19 29 | N 48 36 |
| SKUEV0047 | Dobročský prales | * | 204,29 | | E 19 40 | N 48 40 |
| SKUEV0048 | Dukla | * | 6 874,267 | | E 21 50 | N 49 22 |
| SKUEV0049 | Alúvium Rieky | * | 13,077 | | E 22 5 | N 49 8 |
| SKUEV0050 | Humenský Sokol | * | 233,48 | | E 21 55 | N 48 54 |
| SKUEV0051 | Kyjov | * | 571,56 | | E 22 1 | N 48 51 |
| SKUEV0056 | Habáňovo | * | 3,353 | | E 19 40 | N 48 35 |
| SKUEV0057 | Rašeliniská Oravskej kotliny | * | 840,54 | | E 19 45 | N 49 23 |
| SKUEV0058 | Tlstá | * | 293,361 | | E 19 21 | N 48 57 |
| SKUEV0059 | Jelšie | * | 27,811 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0060 | Chraste | | 13,731 | | E 19 31 | N 49 2 |
| SKUEV0061 | Demänovská slatina | | 1,671 | | E 19 34 | N 49 2 |
| SKUEV0062 | Príboj | * | 10,026 | | E 19 13 | N 48 44 |
| SKUEV0063 | Ublianka | * | 45,416 | | E 22 20 | N 48 56 |
| SKUEV0101 | Klokočovské rašeliniská | * | 37,44 | | E 18 33 | N 49 29 |
| SKUEV0102 | Čertov | * | 406,065 | | E 18 13 | N 49 16 |
| SKUEV0103 | Čachtické Karpaty | * | 715,999 | | E 17 43 | N 48 42 |
| SKUEV0104 | Homolské Karpaty | * | 5 172,444 | | E 17 8 | N 48 16 |
| SKUEV0105 | Travertíny pri Spišskom Podhradí | * | 232,309 | | E 20 46 | N 48 59 |
| SKUEV0106 | Muráň | * | 176,406 | | E 20 29 | N 48 52 |
| SKUEV0107 | Stráne pri Spišskom Podhradí | * | 51,636 | | E 20 41 | N 49 0 |
| SKUEV0108 | Dubiny pri Ordzovanoch | * | 211,865 | | E 20 47 | N 49 2 |
| SKUEV0109 | Rajtopíky | * | 256,003 | | E 20 51 | N 48 59 |
| SKUEV0110 | Dubiny pri Levoči | * | 559,254 | | E 20 32 | N 49 2 |
| SKUEV0111 | Stráň pri Dravciach | | 4,711 | | E 20 29 | N 49 0 |
| SKUEV0112 | Slovenský raj | * | 15 696,07 | | E 20 21 | N 48 54 |
| SKUEV0127 | Temešská skala | * | 165,108 | | E 18 29 | N 48 52 |
| SKUEV0128 | Rokoš | * | 4 602,283 | | E 18 24 | N 48 45 |
| SKUEV0130 | Zoborské vrchy | * | 1 868,99 | | E 18 6 | N 48 21 |
| SKUEV0131 | Gýmeš | * | 73,407 | | E 18 13 | N 48 24 |
| SKUEV0132 | Kostolianske lúky | * | 4,202 | | E 18 15 | N 48 25 |
| SKUEV0133 | Hôrky | * | 82,535 | | E 18 11 | N 48 29 |
| SKUEV0134 | Kulháň | * | 124,33 | | E 18 5 | N 48 41 |
| SKUEV0135 | Bočina | * | 32,124 | | E 18 3 | N 48 37 |
| SKUEV0136 | Dolné lazy | * | 7,265 | | E 18 4 | N 48 38 |
| SKUEV0137 | Záhrada | | 16,789 | | E 18 3 | N 48 38 |
| SKUEV0138 | Livinská jelšina | * | 13,566 | | E 18 5 | N 48 43 |
| SKUEV0139 | Dolina Gánovského potoka | * | 19,245 | | E 20 20 | N 49 1 |
| SKUEV0140 | Spišskoteplické slatiny | * | 24,49 | | E 20 13 | N 49 2 |
| SKUEV0141 | Rieka Belá | * | 471,659 | | E 19 48 | N 49 5 |
| SKUEV0142 | Hybica | | 9,633 | | E 19 51 | N 49 3 |
| SKUEV0143 | Biely Váh | | 73,759 | | E 19 59 | N 49 4 |
| SKUEV0144 | Belianske lúky | * | 131,434 | | E 20 23 | N 49 12 |
| SKUEV0145 | Medzi bormi | * | 6,55 | | E 19 37 | N 49 16 |
| SKUEV0146 | Blatá | * | 356,189 | | E 20 2 | N 49 5 |
| SKUEV0147 | Žarnovica | * | 18,387 | | E 18 52 | N 48 50 |
| SKUEV0148 | Rieka Vlára | * | 62,228 | | E 18 4 | N 49 1 |
| SKUEV0149 | Mackov bok | * | 3,75 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0150 | Červený Grúň | * | 244,655 | | E 19 25 | N 48 59 |
| SKUEV0151 | Vrchovisko pri Pohorelskej Maši | * | 19,812 | | E 20 1 | N 48 51 |
| SKUEV0152 | Sliačske travertíny | * | 7,111 | | E 19 24 | N 49 3 |
| SKUEV0153 | Horné lazy | * | 38,122 | | E 19 35 | N 48 48 |
| SKUEV0154 | Suchá dolina | * | 3,115 | | E 19 35 | N 48 49 |
| SKUEV0163 | Rudava | * | 2 257,75 | | E 17 16 | N 48 32 |
| SKUEV0164 | Revúca | * | 44,656 | | E 19 16 | N 48 58 |
| SKUEV0175 | Sedliská | * | 46,085 | | E 17 49 | N 48 27 |
| SKUEV0185 | Pramene Hruštínky | * | 218,851 | | E 19 15 | N 49 16 |
| SKUEV0186 | Mláčik | * | 408,517 | | E 19 1 | N 48 39 |
| SKUEV0187 | Rašeliniská Oravských Beskýd | * | 131,526 | | E 19 15 | N 49 30 |
| SKUEV0188 | Pilsko | * | 706,89 | | E 19 19 | N 49 31 |
| SKUEV0189 | Babia hora | * | 503,94 | | E 19 30 | N 49 34 |
| SKUEV0190 | Slaná Voda | * | 229,697 | | E 19 29 | N 49 32 |
| SKUEV0191 | Rašeliniská Bielej Oravy | * | 39,16 | | E 19 17 | N 49 28 |
| SKUEV0192 | Prosečné | * | 2 697,655 | | E 19 30 | N 49 10 |
| SKUEV0193 | Zimníky | | 37,631 | | E 19 39 | N 49 23 |
| SKUEV0194 | Hybická tiesňava | | 556,756 | | E 19 53 | N 49 5 |
| SKUEV0196 | Brezové | | 13,494 | | E 20 1 | N 49 3 |
| SKUEV0197 | Salatín | * | 3 358,789 | | E 19 20 | N 48 59 |
| SKUEV0198 | Zvolen | * | 2 766,296 | | E 19 13 | N 48 54 |
| SKUEV0199 | Plavno | | 52,341 | | E 19 14 | N 48 43 |
| SKUEV0200 | Klenovský Vepor | * | 343,033 | | E 19 45 | N 48 41 |
| SKUEV0201 | Gavurky | * | 87,431 | | E 19 8 | N 48 27 |
| SKUEV0202 | Trešková | | 26,282 | | E 20 8 | N 48 39 |
| SKUEV0203 | Stolica | * | 2 933,517 | | E 20 11 | N 48 45 |
| SKUEV0204 | Homoľa | * | 2,234 | | E 20 11 | N 48 49 |
| SKUEV0205 | Hubková | * | 2 796,71 | | E 21 53 | N 48 58 |
| SKUEV0206 | Humenská | * | 198,921 | | E 21 56 | N 48 54 |
| SKUEV0207 | Kamenná Baba | * | 339,975 | | E 20 55 | N 49 3 |
| SKUEV0209 | Morské oko | * | 14 962,148 | | E 22 15 | N 48 49 |
| SKUEV0210 | Stinská | * | 1 532,789 | | E 22 29 | N 48 59 |
| SKUEV0211 | Danova | * | 891,343 | | E 21 57 | N 49 19 |
| SKUEV0212 | Muteň | * | 34,612 | | E 20 16 | N 48 35 |
| SKUEV0216 | Sitno | * | 1 180,728 | | E 18 52 | N 48 24 |
| SKUEV0219 | Malina | * | 458,511 | | E 17 5 | N 48 24 |
| SKUEV0221 | Varínka | * | 154,588 | | E 18 55 | N 49 14 |
| SKUEV0222 | Jelešňa | * | 66,879 | | E 19 41 | N 49 24 |
| SKUEV0224 | Jereňáš | | 137,085 | | E 20 46 | N 48 58 |
| SKUEV0225 | Muránska planina | * | 20 315,214 | | E 19 59 | N 48 45 |
| SKUEV0228 | Švihrová | * | 5,645 | | E 19 46 | N 49 6 |
| SKUEV0229 | Beskýd | * | 29 215,126 | | E 22 22 | N 49 3 |
| SKUEV0230 | Iľovnica | * | 484,533 | | E 22 4 | N 49 1 |
| SKUEV0231 | Brekovský hradný vrch | * | 26,719 | | E 21 49 | N 48 54 |
| SKUEV0232 | Rieka Laborec | * | 15,971 | | E 21 50 | N 49 20 |
| SKUEV0233 | Tok Udavy s prítokom Iľovnice | * | 21,55 | | E 22 2 | N 49 1 |
| SKUEV0234 | Ulička | * | 101,814 | | E 22 27 | N 49 0 |
| SKUEV0238 | Veľká Fatra | * | 43 600,809 | | E 19 4 | N 48 58 |
| SKUEV0239 | Kozol | * | 91,58 | | E 18 45 | N 49 6 |
| SKUEV0240 | Kľak | * | 85,71 | | E 18 38 | N 48 58 |
| SKUEV0241 | Svrčinník | * | 222,49 | | E 18 59 | N 48 48 |
| SKUEV0243 | Rieka Orava | * | 435,055 | | E 19 21 | N 49 15 |
| SKUEV0244 | Harmanecký Hlboký jarok | * | 50,33 | | E 19 0 | N 48 49 |
| SKUEV0245 | Boky | * | 175,98 | | E 19 1 | N 48 34 |
| SKUEV0246 | Šupín | * | 11,89 | | E 19 15 | N 48 45 |
| SKUEV0247 | Rohy | * | 23,323 | | E 19 22 | N 48 32 |
| SKUEV0248 | Močidlianska skala | * | 204,25 | | E 19 24 | N 48 36 |
| SKUEV0249 | Hrbatá lúčka | * | 181,11 | | E 19 23 | N 48 38 |
| SKUEV0250 | Krivoštianka | * | 707,131 | | E 21 53 | N 48 53 |
| SKUEV0251 | Zázrivské lazy | * | 2 808,095 | | E 19 9 | N 49 16 |
| SKUEV0252 | Malá Fatra | * | 21 918,45 | | E 19 2 | N 49 11 |
| SKUEV0253 | Rieka Váh | | 251,902 | | E 19 14 | N 49 6 |
| SKUEV0254 | Močiar | * | 8,131 | | E 19 9 | N 49 9 |
| SKUEV0255 | Šujské rašelinisko | | 12,232 | | E 18 37 | N 49 3 |
| SKUEV0256 | Strážovské vrchy | * | 29 366,39 | | E 18 28 | N 49 2 |
| SKUEV0258 | Tlstý vrch | * | 1 159,212 | | E 18 51 | N 48 18 |
| SKUEV0259 | Stará hora | * | 2 799,139 | | E 18 55 | N 48 18 |
| SKUEV0260 | Mäsiarsky bok | * | 321,289 | | E 19 5 | N 48 23 |
| SKUEV0262 | Čajkovské bralie | * | 1 694,008 | | E 18 36 | N 48 19 |
| SKUEV0263 | Hodrušská hornatina | * | 11 705,432 | | E 18 40 | N 48 23 |
| SKUEV0264 | Klokoč | * | 2 568,296 | | E 18 46 | N 48 29 |
| SKUEV0265 | Suť | * | 9 806,076 | | E 18 54 | N 48 31 |
| SKUEV0266 | Skalka | * | 10 844,607 | | E 19 0 | N 48 28 |
| SKUEV0267 | Biele hory | * | 10 168,783 | | E 17 18 | N 48 28 |
| SKUEV0268 | Buková | * | 9,449 | | E 17 22 | N 48 32 |
| SKUEV0271 | Šándorky | * | 1,498 | | E 18 38 | N 48 17 |
| SKUEV0273 | Vtáčnik | * | 9 619,045 | | E 18 35 | N 48 36 |
| SKUEV0274 | Baske | * | 3 645,13 | | E 18 16 | N 48 52 |
| SKUEV0275 | Kňaží stôl | * | 3 768,371 | | E 18 19 | N 48 49 |
| SKUEV0276 | Kuchynská hornatina | * | 3 382,107 | | E 17 12 | N 48 21 |
| SKUEV0277 | Nad vinicami | * | 0,475 | | E 17 25 | N 48 30 |
| SKUEV0278 | Brezovské Karpaty | * | 2 699,785 | | E 17 33 | N 48 38 |
| SKUEV0281 | Tŕstie | * | 28,658 | | E 19 59 | N 48 39 |
| SKUEV0282 | Tisovský kras | * | 1 469,966 | | E 19 53 | N 48 40 |
| SKUEV0283 | Lúky na Besníku | * | 80,195 | | E 20 13 | N 48 51 |
| SKUEV0284 | Teplické stráne | * | 355,965 | | E 20 17 | N 48 36 |
| SKUEV0285 | Rieka Muráň s prítokmi | * | 204,285 | | E 20 14 | N 48 36 |
| SKUEV0286 | Vápence v doline Hornádu | * | 27,213 | | E 20 38 | N 48 54 |
| SKUEV0287 | Galmus | * | 2 690,066 | | E 20 46 | N 48 53 |
| SKUEV0288 | Kysucké Beskydy a Riečnica | * | 7 326,574 | | E 19 2 | N 49 23 |
| SKUEV0289 | Chmúra | | 0,939 | | E 19 5 | N 49 23 |
| SKUEV0290 | Horný tok Hornádu | * | 290,061 | | E 20 22 | N 48 59 |
| SKUEV0291 | Jánsky potok | * | 26,274 | | E 20 46 | N 48 55 |
| SKUEV0296 | Turková | * | 522,557 | | E 19 55 | N 49 1 |
| SKUEV0297 | Brezinky | * | 8,445 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0298 | Brvnište | * | 74,771 | | E 19 13 | N 48 47 |
| SKUEV0299 | Baranovo | * | 790,563 | | E 19 8 | N 48 46 |
| SKUEV0300 | Skribňovo | * | 221,607 | | E 19 46 | N 48 59 |
| SKUEV0301 | Kopec | * | 3,761 | | E 19 13 | N 48 46 |
| SKUEV0302 | Ďumbierske Nízke Tatry | * | 46 583,31 | | E 19 27 | N 48 54 |
| SKUEV0303 | Alúvium Hrona | * | 259,755 | | E 20 10 | N 48 50 |
| SKUEV0304 | Oravská vodná nádrž | * | 251,338 | | E 19 31 | N 49 25 |
| SKUEV0305 | Choč | * | 2 191,783 | | E 19 19 | N 49 8 |
| SKUEV0306 | Pod Suchým hrádkom | * | 744,611 | | E 19 49 | N 49 7 |
| SKUEV0307 | Tatry | * | 61 735,299 | | E 19 57 | N 49 11 |
| SKUEV0308 | Machy | * | 305,043 | | E 19 53 | N 49 7 |
| SKUEV0309 | Rieka Poprad | * | 34,334 | | E 20 9 | N 49 4 |
| SKUEV0310 | Kráľovohoľské Nízke Tatry | * | 35 513,27 | | E 19 58 | N 48 55 |
| SKUEV0318 | Pod Čelom | * | 533,235 | | E 21 50 | N 49 15 |
| SKUEV0319 | Poľana | * | 3 142,952 | | E 19 29 | N 48 40 |
| SKUEV0320 | Šindliar | * | 7,69 | | E 20 55 | N 49 2 |
| SKUEV0321 | Salvátorské lúky | * | 2,676 | | E 20 56 | N 49 2 |
| SKUEV0322 | Fintické svahy | * | 753,898 | | E 21 15 | N 49 4 |
| SKUEV0323 | Demjatské kopce | * | 8,682 | | E 21 17 | N 49 6 |
| SKUEV0324 | Radvanovské skalky | * | 1,171 | | E 21 27 | N 49 3 |
| SKUEV0325 | Medzianske skalky | * | 10,783 | | E 21 28 | N 49 2 |
| SKUEV0326 | Strahuľka | * | 1 195,042 | | E 21 27 | N 48 39 |
| SKUEV0327 | Milič | * | 5 114,445 | | E 21 27 | N 48 34 |
| SKUEV0328 | Stredné Pohornádie | * | 7 275,577 | | E 21 9 | N 48 49 |
| SKUEV0330 | Dunitová skalka | * | 1,477 | | E 21 7 | N 48 55 |
| SKUEV0331 | Čergovský Minčol | * | 4 144,688 | | E 21 1 | N 49 13 |
| SKUEV0332 | Čergov | * | 6 063,432 | | E 21 9 | N 49 11 |
| SKUEV0333 | Beliansky potok | | 0,195 | | E 20 24 | N 49 12 |
| SKUEV0334 | Veľké osturnianske jazero | * | 51,768 | | E 20 13 | N 49 20 |
| SKUEV0335 | Malé osturnianske jazerá | * | 7,654 | | E 20 12 | N 49 20 |
| SKUEV0336 | Rieka Torysa | * | 22,12 | | E 20 43 | N 49 8 |
| SKUEV0337 | Pieniny | * | 1 301,22 | | E 20 25 | N 49 23 |
| SKUEV0338 | Plavečské štrkoviská | | 66,24 | | E 20 51 | N 49 16 |
| SKUEV0339 | Pieninské bradlá | * | 74,647 | | E 20 35 | N 49 21 |
| SKUEV0342 | Drieňovec | * | 218,193 | | E 20 40 | N 48 38 |
| SKUEV0343 | Plešivské stráne | * | 363,406 | | E 20 24 | N 48 34 |
| SKUEV0344 | Starovodské jedliny | * | 397,79 | | E 20 39 | N 48 46 |
| SKUEV0346 | Pod Strážnym hrebeňom | * | 177,214 | | E 20 23 | N 48 33 |
| SKUEV0348 | Dolina Čiernej Moldavy | * | 1 896,835 | | E 20 48 | N 48 41 |
| SKUEV0349 | Jasovské dubiny | * | 36,251 | | E 20 58 | N 48 40 |
| SKUEV0350 | Brzotínske skaly | * | 427,047 | | E 20 29 | N 48 35 |
| SKUEV0351 | Folkmarská skala | * | 140,967 | | E 21 0 | N 48 49 |
| SKUEV0353 | Plešivská planina | * | 2 863,689 | | E 20 25 | N 48 37 |
| SKUEV0354 | Hnilecké rašeliniská | * | 55,311 | | E 20 35 | N 48 49 |
| SKUEV0356 | Horný vrch | * | 5 861,392 | | E 20 46 | N 48 38 |
| SKUEV0364 | Pokoradzské jazierká | * | 60,86 | | E 20 1 | N 48 25 |
| SKUEV0366 | Drienčanský kras | * | 1 719,963 | | E 20 5 | N 48 31 |
| SKUEV0367 | Holubyho kopanice | * | 3 933,045 | | E 17 47 | N 48 51 |
| SKUEV0368 | Brezovská dolina | * | 2,477 | | E 18 8 | N 49 5 |
| SKUEV0369 | Pavúkov jarok | * | 26,7 | | E 17 39 | N 48 46 |
| SKUEV0371 | Žalostiná | * | 215,37 | | E 17 26 | N 48 49 |
| SKUEV0372 | Krivoklátske lúky | * | 4,33 | | E 18 8 | N 49 3 |
| SKUEV0373 | Krivoklátske bradlá | * | 64,764 | | E 18 9 | N 49 2 |
| SKUEV0374 | Záhradská | * | 9,315 | | E 17 41 | N 48 49 |
| SKUEV0375 | Krasín | * | 63,94 | | E 18 0 | N 48 57 |
| SKUEV0376 | Vršatské bradlá | * | 283,932 | | E 18 9 | N 49 4 |
| SKUEV0377 | Lukovský vrch | * | 215,14 | | E 17 51 | N 48 53 |
| SKUEV0378 | Nebrová | * | 27,904 | | E 18 7 | N 49 7 |
| SKUEV0379 | Kobela | * | 6,038 | | E 17 50 | N 48 46 |
| SKUEV0380 | Tematínske vrchy | * | 2 471,265 | | E 17 55 | N 48 39 |
| SKUEV0381 | Dielnice | * | 107,354 | | E 18 48 | N 48 57 |
| SKUEV0382 | Turiec a Blatničianka | * | 284,162 | | E 18 47 | N 48 53 |
| SKUEV0383 | Ponická dúbrava | * | 13,43 | | E 19 18 | N 48 41 |
| SKUEV0384 | Klenovské Blatá | * | 4,36 | | E 19 47 | N 48 41 |
| SKUEV0385 | Pliškov vrch | * | 85,265 | | E 22 8 | N 49 8 |
| SKUEV0386 | Hostovické lúky | * | 13,376 | | E 22 6 | N 49 7 |
| SKUEV0387 | Beskyd | * | 5 415,379 | | E 22 1 | N 49 13 |
| SKUEV0388 | Vydrica | * | 7,1 | | E 17 6 | N 48 11 |
| SKUEV0390 | Pusté pole | * | 90,352 | | E 21 26 | N 48 55 |
| SKUEV0397 | Tok Váhu pri Zamarovciach | | 20,943 | | E 18 2 | N 48 54 |
| SKUEV0398 | Slaná | * | 36,768 | | E 20 28 | N 48 35 |
| SKUEV0399 | Bacúšska jelšina | * | 4,26 | | E 19 48 | N 48 50 |
| SKUEV0400 | Detviansky potok | * | 74,126 | | E 19 25 | N 48 35 |
| SKUEV0401 | Dubnícke bane | * | 234,752 | | E 21 28 | N 48 55 |
| SKUEV0402 | Bradlo | | 0,01 | | E 20 11 | N 48 37 |

A

B

C

D

E

Cod SIC

Denumire SIC

*

Suprafaţa SIC

(ha)

Lungimea SIC

(km)

Coordonatele geografice ale SIC

Longitudine

Latitudine

AT1203A00

Ötscher – Dürrenstein

*

42 617

E 15 6

N 47 50

AT1211A00

Wienerwald – Thermenregion

*

52 296

E 16 7

N 48 8

AT1212A00

Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax

*

64 066

E 15 59

N 47 53

AT2101000

Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete)

*

29 496

E 12 48

N 47 0

AT2102000

Nationalpark Nockberge (Kernzone)

*

7 744

E 13 45

N 46 53

AT2103000

Hörfeld Moor – Kärntner Anteil

*

88

E 14 31

N 47 0

AT2104000

Sablatnig Moor

*

96

E 14 36

N 46 34

AT2105000

Vellacher Kotschna

*

586

E 14 34

N 46 23

AT2106000

Mussen

*

399

E 12 55

N 46 42

AT2108000

Inneres Pöllatal

*

3 198

E 13 28

N 47 3

AT2109000

Wolayersee und Umgebung

*

1 940

E 12 53

N 46 37

AT2112000

Villacher Alpe (Dobratsch)

*

2 327

E 13 41

N 46 35

AT2114000

Obere Drau

*

977,02

E 13 14

N 46 45

AT2115000

Hochmoor bei St. Lorenzen

*

48

E 13 55

N 46 51

AT2116000

Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal

*

1 199

E 13 30

N 46 36

AT2117000

Turner See

*

59

E 14 34

N 46 35

AT2118000

Gail im Lesachtal

*

55

E 12 56

N 46 40

AT2119000

Gut Walterskirchen

*

32

E 14 11

N 46 37

AT2120000

Schütt – Graschelitzen

*

2 307

E 13 41

N 46 35

AT2121000

Höfleinmoor

*

6

E 14 23

N 46 34

AT2122000

Ratschitschacher Moor

*

23

E 14 42

N 46 38

AT2123000

Möserner Moor

*

12

E 13 15

N 46 42

AT2124000

Untere Lavant

*

56

E 14 53

N 46 42

AT2125000

Reifnitzbach

1,7

E 14 10

N 46 36

AT2126000

Tiebelmündung

*

58

E 14 0

N 46 41

AT2127000

Fronwiesen

*

69

E 14 6

N 46 31

AT2128000

Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee

*

3,7

E 14 40

N 46 37

AT2130000

Lendspitz-Maiernigg

*

77,43

E 14 15

N 46 36

AT2204000

Steirisches Dachsteinplateau

*

7 451,17

E 13 48

N 47 30

AT2205000

Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang

*

1 619,14

E 14 24

N 47 34

AT2206000

Ödensee

*

198,29

E 13 49

N 47 33

AT2207000

NSG Hörfeld

*

47,49

E 14 30

N 47 1

AT2209001

Steilhangmoor im Untertal

*

14,24

E 13 42

N 47 21

AT2209002

Patzenkar

*

130,48

E 13 39

N 47 19

AT2209003

Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern

*

6 498,91

E 13 59

N 47 15

AT2209004

Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen

*

14 046,15

E 14 40

N 47 20

AT2210000

Ennstaler Alpen/Gesäuse

*

14 529,94

E 14 36

N 47 33

AT2212000

NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche

*

401

E 14 10

N 47 33

AT2215000

Teile der Eisenerzer Alpen

*

4 391,29

E 14 54

N 47 29

AT2216000

Kirchkogel bei Pernegg

40,43

E 15 19

N 47 20

AT2217000

Peggauer Wand

40,91

E 15 21

N 47 12

AT2219000

Teile des steirischen Nockgebietes

*

2 080,53

E 13 49

N 46 56

AT2221000

Gamperlacke

*

86,3

E 14 16

N 47 33

AT2223000

Pölshof bei Pöls

*

7,86

E 14 36

N 47 13

AT2224000

Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm

*

12,93

E 13 53

N 47 36

AT2226001

Dürnberger Moor

*

37,76

E 14 21

N 47 5

AT2226002

Furtner Teich

32,03

E 14 23

N 47 5

AT2227000

Schluchtwald der Gulling

*

149,83

E 14 11

N 47 29

AT2228000

Ramsauer Torf

*

2,3

E 13 40

N 47 24

AT2233000

Raabklamm

*

554,93

E 15 32

N 47 14

AT2236000

Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen

*

1 309,19

E 14 50

N 47 14

AT2238000

Gersdorfer Altarm

*

8,41

E 13 57

N 47 27

AT2240000

Ennsaltarme bei Niederstuttern

*

69,66

E 14 4

N 47 30

AT2243000

Totes Gebirge mit Altausseer See

*

24 201,69

E 14 7

N 47 36

AT2244000

Flaumeichenwälder im Grazer Bergland

*

4,55

E 15 22

N 47 6

AT3101000

Dachstein

*

14 627

E 13 40

N 47 30

AT3104000

Radinger Moorwiesen

*

3

E 14 18

N 47 44

AT3111000

Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt

*

21 454

E 14 22

N 47 46

AT3116000

Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa

*

103

E 14 26

N 47 57

AT3117000

Mond- und Attersee

6 135

E 13 29

N 47 47

AT3203010

Winklmoos

*

78,08

E 12 35

N 47 39

AT3204002

Sieben-Möser/Gerlosplatte

*

168,57

E 12 8

N 47 14

AT3205021

Obertauern-Hundsfeldmoor

*

99,84

E 13 33

N 47 15

AT3206007

Bluntautal

*

433,8

E 13 7

N 47 34

AT3207020

Seetaler See

*

214,54

E 13 56

N 47 9

AT3208118

Schwarzbergklamm

*

14,07

E 12 37

N 47 37

AT3210001

Hohe Tauern, Salzburg

*

80 514

E 12 44

N 47 8

AT3211012

Kalkhochalpen, Salzburg

*

23 710

E 13 5

N 47 30

AT3212111

Tauglgries

*

31,9

E 13 8

N 47 39

AT3213003

Gerzkopf

*

90,83

E 13 25

N 47 27

AT3214000

Rotmoos-Käfertal

*

168,74

E 12 47

N 47 7

AT3222000

Moore am Überling

*

38,41

E 13 54

N 47 10

AT3224000

Entrische Kirche

2

E 13 5

N 47 16

AT3226000

Zinkenbach-Karlgraben

*

100,41

E 13 21

N 47 40

AT3227000

Untersberg-Vorland

*

193,23

E 12 56

N 47 45

AT3301000

Hohe Tauern, Tirol

*

61 000

E 12 28

N 47 2

AT3302000

Vilsalpsee

*

1 831

E 10 30

N 47 27

AT3303000

Valsertal

*

3 519,4

E 11 36

N 47 2

AT3304000

Karwendel

*

73 000

E 11 29

N 47 24

AT3305000

Ötztaler Alpen

*

39 470

E 11 1

N 46 50

AT3306000

Afrigal

*

71,6

E 10 48

N 47 21

AT3307000

Egelsee

*

3,07

E 12 10

47 36

AT3308000

Schwemm

*

65,68

E 12 17

N 47 39

AT3309000

Lechtal

*

4 138

E 10 32

N 47 20

AT3310000

Arzler Pitzeklamm

*

31,2

E 10 46

N 47 12

AT3311000

Engelswand

39,8

E 10 55

N 47 9

AT3313000

Fliesser Sonnenhänge

88,84

E 10 37

N 47 7

AT3401000

Naturschutzgebiet Rohrach

*

48,19

E 9 48

N 47 35

AT3402000

Rheindelta

*

2 065,65

E 9 38

N 47 30

AT3403000

Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach

*

118,29

E 9 42

N 47 30

AT3405000

Bregenzerachschlucht

*

434,02

E 9 48

N 47 29

AT3406000

Witmoos

*

18,19

E 9 50

N 47 30

AT3407000

Fohramoos

*

54,29

E 9 48

N 47 25

AT3408000

Bangs – Matschels

*

447,42

E 9 32

N 47 16

AT3409000

Ludescherberg

*

377,35

E 9 48

N 47 12

AT3410000

Gadental

*

1 543,77

E 9 59

N 47 13

AT3413000

Wiegensee

*

64,74

E 10 5

N 46 58

AT3414000

Leiblach

*

7,62

E 9 44

N 47 33

AT3415000

Alpenmannstreu Gamperdonatal

*

37,61

E 9 39

N 47 5

AT3416000

Spirkenwälder Saminatal

*

477,57

E 9 36

N 47 9

AT3417000

Spirkenwälder Brandnertal

104,74

E 9 45

N 47 7

AT3418000

Spirkenwald Oberer Tritt

*

11,87

E 9 42

N 47 8

AT3419000

Spirkenwälder Innergamp

*

43,87

E 9 38

N 47 9

AT3420000

Unter-Überlutt

22,85

E 9 58

N 47 15

AT3421000

Gsieg – Obere Mähder

73,13

E 9 41

N 47 23

AT3422000

Schuttfluren Tafamunt

68,43

E 10 4

N 46 58

DE8236371

Flyschberge bei Bad Wiessee

*

954,58

0

E 11 40

N 47 42

DE8238301

Standortübungsplatz St. Margarethen/Brannenburg

*

64

0

E 12 4

N 47 43

DE8239371

Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal

*

1 826,39

0

E 12 15

N 47 44

DE8239372

Geigelstein und Achentaldurchbruch

*

3 207,18

0

E 12 20

N 47 42

DE8240371

Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen

*

151,09

0

E 12 26

N 47 44

DE8241371

Extensivwiesen um Ruhpolding

103,12

0

E 12 37

N 47 45

DE8241372

Östliche Chiemgauer Alpen

*

12 922,66

0

E 12 40

N 47 42

DE8325301

Lindenberger Moos

*

106

0

E 9 52

N 47 36

DE8332303

Bergsturzgebiet „Im Gsott”

*

118

0

E 11 5

N 47 38

DE8332304

Ammertaler Wiesmahdhänge

*

440

0

E 11 3

N 47 36

DE8332371

Moore im oberen Ammertal

*

629,53

0

E 11 2

N 47 36

DE8333371

Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil

*

132,37

0

E 11 17

N 47 39

DE8334302

Probstalm und Probstenwand

*

88

0

E 11 29

N 47 39

DE8334372

Kammmolchlebensraum bei Kochel

31,19

0

E 11 23

N 47 39

DE8334373

Kesselberggebiet

*

647,95

0

E 11 20

N 47 37

DE8336371

Mangfallgebirge

*

14 871,3

0

E 11 51

N 47 37

DE8342301

Nationalpark Berchtesgaden

*

21 364

0

E 12 55

N 47 33

DE8342302

NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos

*

803

0

E 12 46

N 47 39

DE8343303

Untersberg

*

3 514

0

E 12 59

N 47 41

DE8343371

Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden

*

30,71

0

E 12 57

N 47 37

DE8343372

Extensivwiesen in der Ramsau

42,69

0

E 12 56

N 47 36

DE8424302

Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’

*

174

0

E 9 48

N 47 35

DE8426301

Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach

*

712

0

E 10 3

N 47 31

DE8426302

Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg

*

1 993

0

E 10 6

N 47 30

DE8427301

Grünten

*

146

0

E 10 19

N 47 32

DE8429303

Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach

*

624

0

E 10 31

N 47 33

DE8429304

Aggenstein

*

130

0

E 10 33

N 47 32

DE8430303

Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal

*

987

0

E 10 42

N 47 33

DE8431371

Ammergebirge

*

27 581,8

0

E 10 56

N 47 32

DE8432301

Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe

*

692

0

E 11 9

N 47 34

DE8432302

Auerberg, Mühlberg

*

293

0

E 11 9

N 47 34

DE8433301

Karwendel mit Isar

*

19 590

0

E 11 20

N 47 29

DE8433371

Estergebirge

*

6 076,87

0

E 11 12

N 47 32

DE8434372

Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck

*

1 453,79

0

E 11 30

N 47 36

DE8525301

Häderichmoore

*

89

0

E 9 59

N 47 29

DE8526301

Wildflusssystem Bolgenach

*

164

0

E 10 8

N 47 26

DE8526302

Piesenkopfmoore

*

779

0

E 10 8

N 47 25

DE8527301

Hörnergruppe

*

1 183

0

E 10 10

N 47 27

DE8527371

Schönberger Ach

*

29,56

0

E 10 12

N 47 26

DE8528301

Allgäuer Hochalpen

*

21 227

0

E 10 19

N 47 23

DE8532371

Wettersteingebirge

*

4 256,91

0

E 11 5

N 47 25

DE8533301

Mittenwalder Buckelwiesen

*

1 927

0

E 11 14

N 47 27

DE8626301

Hoher Ifen

*

2 451

0

E 10 8

N 47 22

DE8627301

Engenkopfmoor

*

94

0

E 10 12

N 47 23

DE8627302

Schlappolt

*

195

0

E 10 13

N 47 21

ES0000016

Ordesa y Monte Perdido

*

15 608

W 0 1

N 42 38

ES0000018

Prepirineu Central català

*

47 083

E 1 43

N 42 16

ES0000022

Aigüestortes

*

45 890

E 0 56

N 42 34

ES0000123

Larra-Aztaparreta

*

3 946,38

W 0 46

N 42 56

ES0000126

Roncesvalles-Selva de Irati

*

17 039

W 1 7

N 42 58

ES0000149

Posets – Maladeta

*

33 267

E 0 31

N 42 38

ES2200009

Larrondo-Lakartxela

*

2 151

W 0 53

N 42 56

ES2200012

Río Salazar

*

508,35

W 1 10

N 42 42

ES2200019

Monte Alduide

*

9 028,60

W 1 27

N 43 1

ES2200025

Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro

*

1 096

W 1 19

N 42 42

ES2200027

Ríos Eska y Biniés

*

385

W 0 58

N 42 44

ES2410001

Los Valles – Sur

*

14 655

W 0 46

N 42 44

ES2410002

Pico y Turberas del Anayet

409

W 0 26

N 42 47

ES2410003

Los Valles

*

27 058

W 0 40

N 42 48

ES2410005

Guara Norte

*

12 763

W 0 13

N 42 17

ES2410006

Bujaruelo – Garganta de Los Navarros

*

9 775

W 0 8

N 42 42

ES2410008

Garganta de Obarra

*

736

E 0 37

N 42 24

ES2410009

Congosto de Ventamillo

*

247

E 0 27

N 42 29

ES2410010

Monte Pacino

*

510

W 0 21

N 42 45

ES2410011

Cabecera del Río Aguas Limpias

*

3 037

W 0 17

N 42 49

ES2410013

Macizo de Cotiella

*

8 275

E 0 19

N 42 31

ES2410014

Garcipollera – Selva de Villanúa

*

3 899

W 0 28

N 42 38

ES2410019

Río Cinca (Valle de Pineta)

*

118

E 0 7

N 42 39

ES2410021

Curso Alto del Río Aragón

146

W 0 32

N 42 39

ES2410022

Cuevas de Villanúa

0,12

W 0 31

N 42 41

ES2410023

Collarada y Canal de Ip

*

6 001

W 0 29

N 42 43

ES2410024

Telera – Acumuer

*

5 555

W 0 19

N 42 38

ES2410025

Sierra y Cañones de Guara

*

34 663

W 0 10

N 42 15

ES2410027

Río Aurín

*

91

W 0 25

N 40 38

ES2410029

Tendeñera

*

12 813

W 0 12

N 42 39

ES2410031

Foz Escarrilla – Cucuraza

*

1 610

W 0 18

N 42 44

ES2410040

Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos

*

3 001

W 0 11

N 42 46

ES2410044

Puerto de Otal – Cotefablo

*

1 964

W 0 12

N 42 36

ES2410045

Sobrepuerto

*

3 469

W 0 14

N 42 34

ES2410046

Río Ésera

*

1 759

E 0 28

N 42 34

ES2410048

Río Ara

*

2 019,06

W 0 6

N 42 37

ES2410049

Río Isábena

*

1 993

E 0 34

N 42 19

ES2410050

Cuenca del Río Yesa

*

5 601

E 0 2

N 42 31

ES2410051

Cuenca del Río Airés

*

3 743

E 0 6

N 42 34

ES2410052

Alto Valle del Cinca

*

14 655

E 0 11

N 42 40

ES2410053

Chistau

*

9 767

E 0 18

N 42 35

ES2410054

Sierra Ferrera

*

8 023

E 0 16

N 42 28

ES2410055

Sierra de Arro

*

1 460

E 0 13

N 42 25

ES2410056

Sierra de Chía – Congosto de Seira

*

8 666

E 0 24

N 42 30

ES2410059

El Turbón

*

2 822

E 0 30

N 42 25

ES2410150

Cueva de Los Moros

0,25

W 0 31

N 42 41

ES2410154

Turberas del Macizo de Los Infiernos

50,27

W 0 16

N 42 46

ES2410155

Turberas de Acumuer

13,3

W 0 25

N 42 42

ES5120002

Capçaleres del Ter i del Fresser

*

10 267

E 2 12

N 42 23

ES5120003

Serra Cavallera

*

3 438

E 2 14

N 42 17

ES5120019

Riu Ter

*

360

E 2 18

N 42 14

ES5130003

Alt Pallars

*

43 314

E 1 21

N 42 39

ES5130004

Baish Aran

*

8 294

E 0 44

N 42 48

ES5130005

Era Artiga de Lin – Eth Portilhon

*

4 824

E 0 42

N 42 41

ES5130006

Estanho de Vielha

29

E 0 48

N 42 42

ES5130007

Riberes de l'Alt Segre

*

225

E 1 51

N 42 24

ES5130010

Serra de Boumort

*

7 255

E 1 7

N 42 15

ES5130011

Riu de la Llosa

*

84

E 1 42

N 42 24

ES5130012

Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs

5 117

E 0 50

N 42 20

ES5130019

Estany de Montcortès

45

E 0 59

N 42 19

ES5130022

La Torrassa

*

60

E 1 8

N 42 36

ES5130023

Beneïdor

*

416

E 1 34

N 42 22

ES5130024

La Faiada de Malpàs i Cambatiri

1 280

E 0 45

N 42 22

FI1300101

Pallas-Ounastunturi

*

59 426

E 23 56

N 68 8

FI1300102

Malla

*

3 089

E 20 40

N 69 3

FI1300103

Pöyrisjärven erämaa

*

146 834

E 24 9

N 68 36

FI1300105

Käsivarren erämaa

*

264 892

E 21 44

N 68 55

FI1300107

Jietanasvuoma

*

1 511

E 22 34

N 68 27

FI1300108

Iiton palsasuot

*

66

E 21 25

N 68 43

FI1300111

Sotkavuoma

*

2 602

E 23 16

N 68 20

FI1300112

Saanan luonnonsuojelualue

*

240

E 20 50

N 69 2

FI1300118

Tarvantovaara

*

66 403

E 22 51

N 68 35

FI1300201

Lemmenjoen kansallispuisto

*

285 990

E 25 36

N 68 35

FI1300202

Muotkatunturin erämaa

*

158 208

E 26 17

N 69 8

FI1300204

Vätsärin erämaa

*

157 368

E 28 34

N 69 13

FI1300207

Pieran Marin jänkä

*

2 643

E 27 10

N 69 24

FI1300601

Puljun erämaa

*

56 351

E 24 43

N 68 20

FI1302001

Kevo

*

71 406

E 26 41

N 69 34

FI1302002

Kaldoaivin erämaa

*

351 633

E 27 52

N 69 39

FI1302003

Paistunturin erämaa

*

159 770

E 26 13

N 69 37

FI1302004

Pulmankijärvi

1 623

E 27 59

N 69 57

FI1302008

Vetsijoen suistolehto

14

E 27 18

N 69 57

FI1302009

Kirkkotupien niitty

*

1,1

E 27 0

N 69 51

FI1302010

Luomusjoen kuolpuna

2

E 26 8

N 69 23

FI1302011

Välimaan kenttä

*

2

E 27 29

N 70 1

FI1302012

Pappilan niitty

*

3,2

E 27 0

N 69 51

FI1302013

Mieraslompolon kenttä

*

2,2

E 27 12

N 69 35

FR7200742

Massif du Moulle de Jaout

*

16 600

W 0 24

N 43 2

FR7200743

Massif du Ger et du Lurien

*

14 150

W 0 21

N 42 49

FR7200744

Massif de Sesques et de l'Ossau

*

25 650

W 0 30

N 42 54

FR7200745

Massif du Montagnon

*

8 871

W 0 31

N 43 1

FR7200746

Massif de l'Anie et d'Espelunguere

*

14 461

W 0 38

N 42 53

FR7200747

Massif du Layens

*

5 750

W 0 38

N 43 3

FR7200749

Montagnes du Baretous

*

14 600

W 0 46

N 43 2

FR7200750

Montagnes de la Haute Soule

*

14 750

W 0 53

N 42 59

FR7200751

Montagnes du Pic des Escaliers

*

9 200

W 0 59

N 43 3

FR7200752

Massif des Arbailles

*

13 000

W 1 1

N 43 7

FR7200753

Forêt d'Iraty

*

2 500

W 1 4

N 43 1

FR7200754

Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port

*

13 500

W 1 11

N 43 4

FR7200790

Le Saison (cours d'eau)

*

2 200

W 0 52

N 43 14

FR7200791

Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche

*

2 450

W 0 51

N 43 22

FR7200792

Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau)

*

1 600

W 0 36

N 43 4

FR7200793

Le Gave d'Ossau

*

2 300

W 0 25

N 43 4

FR7300821

Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère

*

6 428

E 0 55

N 42 50

FR7300822

Vallée du Riberot et massif du Mont Valier

*

7 745

E 1 3

N 42 48

FR7300825

Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze

*

2 218

E 1 24

N 42 47

FR7300827

Vallée de l'Aston

*

15 030

E 1 39

N 42 41

FR7300829

Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno

*

2 484

E 1 39

N 42 49

FR7300831

Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège

*

10 279

E 2 2

N 42 40

FR7300838

Grotte de Montseron

1

E 1 19

N 43 1

FR7300839

Grotte du Ker de Massat

1

E 1 19

N 42 53

FR7300841

Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat

*

1 633

E 1 20

N 43 4

FR7300842

Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm

*

2 216

E 1 39

N 42 56

FR7300880

Haute vallée d'Oô

*

3 407

E 0 30

N 42 43

FR7300881

Haute vallée de la Pique

*

8 251

E 0 35

N 42 43

FR7300883

Haute vallée de la Garonne

*

11 134

E 0 46

N 42 52

FR7300884

Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié

*

7 680

E 0 43

N 42 57

FR7300920

Granquet-Pibeste et Soum d'Ech

*

7 200

0

W 0 9

N 43 3

FR7300921

Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos)

*

2 924

W 0 16

N 42 55

FR7300922

Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets)

*

357

W 0 9

N 43 5

FR7300923

Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros

*

3 711

W 0 8

N 42 55

FR7300924

Péguère, Barbat, Cambalès

*

4 651

W 0 10

N 42 51

FR7300925

Gaube, Vignemale

*

7 395

W 0 8

N 42 48

FR7300926

Ossoue, Aspé, Cestrède

*

5 226

W 0 3

N 42 45

FR7300927

Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude

*

9 479

E 0 3

N 42 43

FR7300928

Pic Long Campbielh

*

8 174

E 0 7

N 42 47

FR7300929

Néouvielle

*

6 191

E 0 9

N 42 51

FR7300930

Barèges, Ayre, Piquette

*

1 635

0

E 0 6

N 42 52

FR7300931

Lac Bleu Léviste

*

7 377

E 0 2

N 42 55

FR7300932

Liset de Hount Blanque

*

4 059

E 0 10

N 42 57

FR7300933

Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas

*

300

E 0 15

N 43 0

FR7300934

Rioumajou et Moudang

*

9 522

E 0 17

N 42 44

FR7300935

Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits

*

5 439

E 0 25

N 42 43

FR7301822

Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste

*

9 602

E 1 49

N 43 5

FR8201680

Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus

*

2 777

E 5 47

N 44 40

FR8201681

Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental

*

329

E 5 10

N 44 49

FR8201682

Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors

*

2 284

E 5 17

N 44 52

FR8201692

Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie

*

1 235

E 5 20

N 44 59

FR8201696

Tuffières du Vercors

*

71

E 5 35

N 44 50

FR8201698

Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête

*

5 547

E 6 44

N 45 46

FR8201699

Aiguilles Rouges

*

9 065

E 6 51

N 45 58

FR8201700

Haut Giffre

*

12 442

E 6 49

N 46 2

FR8201701

Les Aravis

*

8 907

E 6 33

N 45 58

FR8201702

Plateau de Beauregard

*

87

E 6 23

N 45 52

FR8201703

Massif de la Tournette

*

4 658

E 6 16

N 45 50

FR8201704

Les Frettes – Massif des Glières

*

4 793

E 6 20

N 45 59

FR8201705

Massif du Bargy

*

2 891

E 6 28

N 46 0

FR8201706

Roc d'Enfer

*

4 054

E 6 35

N 46 11

FR8201708

Mont de Grange

1 261

E 6 48

N 46 15

FR8201709

Cornettes de Bise

*

1 551

E 6 47

N 46 19

FR8201710

Massif des Voirons

978

E 6 21

N 46 12

FR8201712

Le Salève

*

1 599

E 6 11

N 46 9

FR8201715

Vallée de l'Arve

*

72

E 6 20

N 46 6

FR8201719

Delta de la Dranse

*

53

E 6 30

N 46 23

FR8201720

Cluse du Lac d'Annecy

*

282

E 6 13

N 45 47

FR8201722

Zones humides du Bas Chablais

*

248

E 6 26

N 46 20

FR8201723

Plateau Gavot

*

165

E 6 39

N 46 22

FR8201724

Marais de Chilly et de Marival

24

E 6 17

N 46 17

FR8201732

Tourbières des lacs Luitel et Praver

*

17

E 5 51

N 45 5

FR8201733

Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon

2 686

E 5 54

N 45 8

FR8201735

Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer

*

2 858

E 5 55

N 45 3

FR8201736

Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis

*

2 446

E 6 13

N 45 4

FR8201738

Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans

*

3 372

E 6 2

N 45 3

FR8201740

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants

*

4 431

E 5 53

N 45 23

FR8201741

Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort

*

2 070

E 5 45

N 45 19

FR8201743

Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne

*

3 533

E 5 23

N 45 4

FR8201744

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors

*

18 960

E 5 30

N 44 52

FR8201745

Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin

*

960

E 5 36

N 45 11

FR8201747

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise

*

3 750

E 5 53

N 44 46

FR8201751

Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins

*

16 676

E 6 3

N 44 55

FR8201753

Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon

*

4 775

E 5 58

N 44 58

FR8201770

Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard

*

3 156

E 5 45

N 45 36

FR8201772

Réseau de zones humides dans l'Albanais

*

401

E 5 57

N 45 46

FR8201773

Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère

*

822

E 6 13

N 45 34

FR8201774

Tourbière des Creusates

*

12

E 6 1

N 45 41

FR8201775

Rebord méridional du Massif des Bauges

*

1 170

E 6 1

N 45 31

FR8201776

Tourbière et lac des Saisies

*

288

E 6 31

N 45 46

FR8201777

Les Adrets de Tarentaise

467

E 6 44

N 45 36

FR8201778

Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor

*

4 806

E 6 34

N 45 7

FR8201779

Formations forestières et herbacées des Alpes internes

1 562

E 6 52

N 45 17

FR8201780

Réseau de vallons d'altitude à Caricion

*

9 516

E 7 0

N 45 29

FR8201781

Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières

*

508

E 6 17

N 45 29

FR8201782

Perron des Encombres

*

2 034

E 6 25

N 45 16

FR8201783

Massif de la Vanoise

*

54 030

E 6 52

N 45 23

FR8202002

Partie orientale du Massif des Bauges

*

14 513

E 6 13

N 45 40

FR8202003

Massif de la Lauzière

*

9 543

E 6 22

N 45 28

FR8202004

Mont Colombier

*

2 182

E 6 7

N 45 38

FR9101468

Bassin du Rebenty

*

8 587

E 1 59

N 42 46

FR9101470

Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette

*

8 731

0

E 2 11

N 42 46

FR9101471

Capcir, Carlit et Campcardos

*

39 781

E 1 55

N 42 34

FR9101472

Massif du Puigmal

*

8 805

E 2 7

N 42 26

FR9101473

Massif de Madres-Coronat

*

26 614

0

E 2 14

N 42 37

FR9101475

Massif du Canigou

*

11 640

E 2 21

N 42 28

FR9101476

Conque de la Preste

*

8 436

E 2 25

N 42 25

FR9102010

Sites à chiroptères des Pyrénées orientales

2 330

E 2 17

N 42 30

FR9301497

Plateau d'Emparis – Goleon

*

7 476

E 6 17

N 45 5

FR9301498

Combeynot – Lautaret – Ecrins

*

9 944

E 6 25

N 44 59

FR9301499

Clarée

*

25 732

E 6 37

N 45 1

FR9301502

Steppique Durancien et Queyrassin

*

19 698

E 6 37

N 44 40

FR9301503

Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette

*

26 701

E 6 40

N 44 47

FR9301504

Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre

*

18 733

E 7 0

N 44 42

FR9301505

Vallon des Bans – Vallée du Fournel

*

8 841

E 6 23

N 44 46

FR9301506

Valgaudemar

*

9 974

E 6 11

N 44 46

FR9301509

Piolit – Pic de Chabrières

1 599

E 6 17

N 44 35

FR9301511

Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur

*

35 604

E 5 54

N 44 36

FR9301519

Le Buech

*

2 431

E 5 50

N 44 17

FR9301523

Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse

*

2 522

E 6 25

N 44 29

FR9301524

Haute Ubaye – Massif du Chambeyron

*

14 105

E 6 51

N 44 34

FR9301525

Coste Plane – Champerous

*

1 511

E 6 26

N 44 27

FR9301526

La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye

*

5 072

E 6 46

N 44 21

FR9301529

Dormillouse – Lavercq

*

6 396

E 6 31

N 44 20

FR9301530

Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes

*

8 275

E 6 26

N 44 7

FR9301533

L'Asse

*

21 890

E 6 22

N 43 56

FR9301535

Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches

*

13 225

E 6 16

N 44 16

FR9301546

Lac Saint-Léger

*

5,27

E 6 20

N 44 25

FR9301547

Grand Coyer

*

6 246

E 6 42

N 44 5

FR9301549

Entraunes

*

19 796

E 6 47

N 44 8

FR9301550

Sites à chauves souris de la Haute Tinée

*

1 738

E 6 55

N 44 15

FR9301552

Adret de Pra Gaze

99,82

E 6 51

N 44 16

FR9301554

Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis

*

3 428

E 6 48

N 44 1

FR9301556

Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian

*

14 839

E 7 3

N 44 3

FR9301559

Le Mercantour

*

68 073

E 7 10

N 44 8

FR9301560

Mont Chajol

*

1 426

E 7 32

N 44 7

FR9301561

Marguareis – Ubac de Tende à Saorge

*

6 314

E 7 41

N 44 4

FR9301562

Sites à Spéléomanthes de Roquebilière

*

415

E 7 18

N 44 1

FR9301566

Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya

*

2 475

E 7 31

N 43 55

FR9302002

Montagne de Seymuit – Crête de la Scie

1 404

E 6 14

N 44 25

FR9302005

La Bendola

*

1 058

E 7 34

N 43 58

IT1110006

Orsiera – Rocciavré

10 965

E 7 8

N 45 3

IT1110007

Laghi di Avigliana

*

420

E 7 23

N 45 4

IT1110008

Madonna della Neve sul Monte Lera

62

E 7 28

N 45 10

IT1110010

Gran Bosco di Salbertrand.

*

3 712

E 6 55

N 45 3

IT1110013

Monti Pelati e Torre Cives

145

E 7 44

N 45 24

IT1110021

Laghi di Ivrea

*

1 598

E 7 53

N 45 29

IT1110022

Stagno di Oulx

84

E 6 49

N 45 2

IT1110026

Champlas – Colle Sestriere

*

1 050

E 6 50

N 44 57

IT1110027

Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea)

*

340

E 6 57

N 45 9

IT1110029

Pian della Mussa (Balme)

*

3 554

E 7 9

N 45 17

IT1110030

Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco

*

1 250

E 7 7

N 45 9

IT1110031

Valle Thuras

*

978

E 6 51

N 44 53

IT1110032

Pra – Barant

4 120

E 7 3

N 44 45

IT1110033

Stazioni di Myricaria germanica

132

E 7 7

N 44 48

IT1110038

Col Basset (Sestriere)

271

E 6 52

N 44 58

IT1110039

Rocciamelone

*

1 966

E 7 5

N 45 10

IT1110040

Oasi xerotermica di Oulx – Auberge

*

1 070

E 6 49

N 45 3

IT1110042

Oasi xerotermica di Oulx – Amazas

339

E 6 49

N 45 1

IT1110043

Pendici del Monte Chaberton

*

329

E 6 46

N 44 57

IT1110044

Bardonecchia – Val Fredda

1 686

E 6 48

N 45 5

IT1110045

Bosco di Pian Prà (Rorà)

*

93

E 7 11

N 44 47

IT1110048

Grotta del Pugnetto

19

1

E 7 24

N 45 16

IT1110049

Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle

1 328

E 6 39

N 45 4

IT1110052

Oasi xerotermica di Puys – Beaulard

*

468

E 6 44

N 45 2

IT1110053

Valle della Ripa. (Argentera)

327

E 6 54

N 44 53

IT1110055

Arnodera – Colle Montabone

*

112

E 7 3

N 45 7

IT1110057

Serra di Ivrea

4 572

E 7 56

N 45 29

IT1110058

Cima Fourier e Lago Nero

640

E 6 47

N 44 54

IT1110080

Val Troncea

*

10 130

E 6 58

N 44 58

IT1110081

Monte Musiné e Laghi di Caselette

*

1 524

E 7 28

N 45 7

IT1120003

Monte Fenera

3 348

E 8 20

N 45 42

IT1120006

Val Mastallone

*

1 882

E 8 10

N 45 55

IT1120028

Alta Val Sesia

*

7 545

E 7 53

N 45 53

IT1130002

Val Sessera

*

10 787

E 8 2

N 45 41

IT1140003

Campello Monti

548

E 8 13

N 45 56

IT1140004

Rifugio M.Luisa (Val Formazza)

3 146

E 8 25

N 46 26

IT1140006

Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola

*

746

E 8 16

N 46 3

IT1140007

Boleto – M.te Avigno

390

E 8 21

N 45 47

IT1140016

Alpi Veglia e Devero

*

11 734

E 8 13

N 46 18

IT1160016

Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa

*

1,61

E 7 17

N 44 25

IT1160017

Stazione di Linum narbonense

*

8,28

E 7 16

N 44 25

IT1160018

Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale

715

E 6 54

N 44 29

IT1160020

Bosco di Bagnasco

*

381

E 8 4

N 44 16

IT1160021

Gruppo del Tenibres

*

5 338

E 7 0

N 44 18

IT1160023

Vallone di Orgials – Colle della Lombarda

530

E 7 8

N 44 13

IT1160024

Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac

*

1 276

E 6 54

N 44 24

IT1160026

Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos

2 940

E 7 52

N 44 15

IT1160028

Grotta delle Vene

6,01

4

E 7 45

N 44 9

IT1160030

Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta

5,57

E 7 0

N 44 26

IT1160035

M. Antoroto

863

E 7 55

N 44 11

IT1160037

Grotta di Rio Martino

0,3

2

E 7 8

N 44 41

IT1160040

Stazioni di Euphorbia valliniana

207

E 7 10

N 44 31

IT1160056

Alpi Marittime

*

32 959

E 7 21

N 44 11

IT1160057

Alte Valli Pesio e Tanaro

*

9 340

E 7 42

N 44 9

IT1160058

Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè

*

7 230

E 7 6

N 44 38

IT1201000

Parco Nazionale del Gran Paradiso

*

71 124

E 7 18

N 45 31

IT1201010

Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes

*

1 593

E 7 4

N 45 30

IT1202000

Parco del Mont Avic

*

5 750

E 7 34

N 45 38

IT1203010

Zona Umida di Morgex

*

30

E 7 3

N 45 44

IT1203020

Lago di Lolair

*

28

E 7 8

N 45 41

IT1203030

Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua

*

19

E 7 17

N 45 43

IT1203040

Stagno di Loson

*

4,55

E 7 33

N 45 46

IT1203050

Lago di Villa

*

27

E 7 41

N 45 41

IT1203060

Stagno di Holay

3,01

E 7 48

N 45 35

IT1203070

Mont Mars

*

380

E 7 55

N 45 38

IT1204010

Ambienti Glaciali del Monte Bianco

*

12 557

E 6 51

N 45 50

IT1204032

Talweg della Val Ferret

*

120

E 7 1

N 45 51

IT1204220

Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa

*

8 645

E 7 47

N 45 54

IT1205000

Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin

*

356

E 6 57

N 45 40

IT1205010

Ambienti d'alta quota della Valgrisenche

*

336

E 7 0

N 45 32

IT1205020

Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo

*

750

E 7 8

N 45 52

IT1205030

Pont d'Ael

*

183

E 7 13

N 45 40

IT1205034

Castello e miniere abbandonate di Aymavilles

1,59

E 7 15

N 45 42

IT1205050

Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon

*

49

E 7 14

N 45 43

IT1205061

Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne

36

E 7 18

N 45 40

IT1205064

Vallone del Grauson

*

489

E 7 23

N 45 38

IT1205065

Vallone dell'Urtier

*

1 506

E 7 26

N 45 36

IT1205070

Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel

*

35

E 7 25

N 45 44

IT1205081

Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan

*

453

E 7 32

N 45 51

IT1205082

Stagno di Lo Ditor

*

22

E 7 33

N 45 50

IT1205090

Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly

*

97

E 7 34

N 45 45

IT1205100

Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna

*

1 103

E 7 36

N 45 35

IT1205110

Stazione di Peonia Officinalis

33

E 7 47

N 45 37

IT1313712

Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia

*

4 486

E 7 47

N 44 6

IT1314609

Monte Monega – Monte Prearba

*

3 670

E 7 48

N 44 1

IT1314610

Monte Saccarello – Monte Fronté

*

3 927

E 7 44

N 44 3

IT1314611

Monte Gerbonte

*

2 261

E 7 41

N 44 0

IT1315421

Monte Toraggio – Monte Pietravecchia

*

2 648

E 7 40

N 43 58

IT1322122

Croce della Tia – Rio Barchei

*

660

E 8 8

N 44 19

IT1322216

Ronco di Maglio

*

1 449

E 8 14

N 44 18

IT1322217

Bric Tana – Bric Mongarda

*

168

E 8 12

N 44 21

IT1322223

Cave Ferecchi

*

37

E 8 12

N 44 22

IT1323014

Monte Spinarda – Rio Nero

*

943

E 8 5

N 44 12

IT1323021

Bric Zerbi

*

711

E 8 6

N 44 16

IT1323112

Monte Carmo – Monte Settepani

*

7 575

E 8 11

N 44 13

IT1323115

Lago di Osiglia

*

409

E 8 11

N 44 18

IT1323920

Monte Galero

*

3 194

E 8 2

N 44 7

IT2010001

Lago di Ganna

*

106

E 8 49

N 45 53

IT2010002

Monte Legnone e Chiusarella

*

751

E 8 48

N 45 51

IT2010003

Versante Nord del Campo dei Fiori

*

1 312

E 8 45

N 45 52

IT2010004

Grotte del Campo dei Fiori

*

894

E 8 45

N 45 51

IT2010005

Monte Martica

1 057

E 8 48

N 45 53

IT2010016

Val Veddasca

4 919

E 8 47

N 46 3

IT2010018

Monte Sangiano

*

195

E 8 37

N 45 52

IT2010019

Monti della Valcuvia

*

1 629

E 8 42

N 45 55

IT2020001

Lago di Piano

*

207

E 9 9

N 46 2

IT2020009

Valle del Dosso

*

1 652

E 9 14

N 46 12

IT2020010

Lago di Segrino

*

282

E 13 40

N 45 38

IT2030001

Grigna Settentrionale

*

1 617

E 9 22

N 45 57

IT2030002

Grigna Meridionale

*

2 732

E 9 21

N 45 55

IT2030003

Monte Barro

*

649

E 9 22

N 45 50

IT2040001

Val Viera e Cime di Fopel

*

836

E 10 8

N 46 34

IT2040002

Motto di Livigno – Val Saliente

*

1 251

E 10 6

N 46 33

IT2040003

Val Federia

*

1 593

E 10 4

N 46 31

IT2040004

Valle Alpisella

*

1 045

E 10 13

N 46 33

IT2040005

Valle della Forcola

212

E 10 2

N 46 27

IT2040006

La Vallaccia – Pizzo Filone

*

1 982

E 10 10

N 46 29

IT2040007

Passo e Monte di Foscagno

1 081

E 10 12

N 46 29

IT2040008

Cime di Plator e Monte delle Scale

*

1 572

E 10 18

N 46 30

IT2040009

Valle di Fraele

*

1 691

E 10 16

N 46 33

IT2040010

Valle del Braulio – Cresta di Reit

*

3 559

E 10 24

N 46 31

IT2040011

Monte Vago – Val di Campo – Val Nera

*

2 874

E 10 6

N 46 27

IT2040012

Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi

5 962

E 10 13

N 46 25

IT2040013

Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale

3 725

E 10 30

N 46 28

IT2040014

Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale

6 157

E 10 34

N 46 25

IT2040015

Paluaccio di Oga

*

28

E 10 20

N 46 28

IT2040016

Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta

*

9 666

E 9 54

N 46 20

IT2040017

Disgrazia – Sissone

*

3 010

E 9 45

N 46 17

IT2040018

Val Codera

*

818

E 9 29

N 46 14

IT2040019

Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro

*

2 755

E 9 35

N 46 15

IT2040020

Val di Mello – Piano di Preda Rossa

*

5 789

E 9 41

N 46 15

IT2040021

Val di Togno – Pizzo Scalino

*

3 150

E 9 55

N 46 14

IT2040023

Valle dei Ratti

*

928

E 9 32

N 46 12

IT2040024

Da Monte Belvedere a Vallorda

*

2 119

E 10 11

N 46 11

IT2040025

Pian Gembro

*

78

E 10 9

N 46 9

IT2040026

Val Lesina

*

1 184

E 9 27

N 46 5

IT2040027

Valle del Bitto di Gerola

*

2 458

E 9 31

N 46 5

IT2040028

Valle del Bitto di Albaredo

*

3 399

E 9 36

N 46 4

IT2040029

Val Tartano

*

1 451

E 9 43

N 46 4

IT2040030

Val Madre

*

1 486

E 9 42

N 46 8

IT2040031

Val Cervia

*

1 893

E 9 48

N 46 6

IT2040032

Valle del Livrio

*

2 108

E 9 51

N 46 7

IT2040033

Val Venina

3 644

E 9 53

N 46 3

IT2040034

Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca

*

3 143

E 9 59

N 46 7

IT2040035

Val Bondone – Val Caronella

*

1 500

E 10 3

N 46 7

IT2040036

Val Belviso

*

766

E 10 6

N 46 4

IT2040037

Rifugio Falk

*

4,22

E 10 15

N 46 23

IT2040038

Val Fontana

*

4 210

E 10 0

N 46 14

IT2040039

Val Zerta

*

1 585

E 9 23

N 46 21

IT2040040

Val Bodengo

2 555

E 9 17

N 46 15

IT2040041

Piano di Chiavenna

*

2 514

E 9 23

N 46 16

IT2040042

Pian di Spagna e Lago di Mezzola

*

1 715

E 9 25

N 46 10

IT2060001

Valtorta e Valmoresca

*

1 682

E 9 37

N 46 1

IT2060002

Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra

*

2 513

E 9 42

N 45 58

IT2060003

Alta Val Brembana – Laghi Gemelli

*

4 251

E 9 51

N 46 1

IT2060004

Alta Val di Scalve

*

7 053

E 10 10

N 46 1

IT2060005

Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana

*

12 962

E 10 1

N 45 57

IT2060006

Boschi del Giovetto di Paline

597

E 10 8

N 45 57

IT2060007

Valle Asinina

1 506

E 9 36

N 45 54

IT2060008

Valle Parina

*

2 225

E 9 43

N 45 54

IT2060009

Val Nossana – Cima di Grem

*

3 369

E 9 51

N 45 54

IT2060011

Canto Alto e Valle del Giongo

*

565

E 9 39

N 45 45

IT2060012

Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza

*

50

E 9 37

N 45 42

IT2060016

Valpredina

*

90

E 9 48

N 45 43

IT2070001

Torbiere del Tonale

47

E 10 34

N 46 15

IT2070002

Monte Piccolo – Monte Colmo

*

412

E 10 22

N 46 11

IT2070003

Val Rabbia e Val Galinera

1 854

E 10 24

N 46 9

IT2070004

Monte Marser – Corni di Bos

2 591

E 10 26

N 46 6

IT2070005

Pizzo Badile – Alta Val Zumella

2 184

E 10 24

N 46 0

IT2070006

Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro

4 603

E 10 25

N 45 55

IT2070007

Vallone del Forcel Rosso

3 067

E 10 30

N 46 4

IT2070008

Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga

156

E 10 24

N 46 3

IT2070009

Versanti dell'Avio

1 678

E 10 28

N 46 10

IT2070010

Piz Olda – Val Malga

2 069

E 10 22

N 46 7

IT2070011

Torbiera La Goia

0,2

E 10 20

N 46 6

IT2070012

Torbiere di Val Braone

68

E 10 23

N 45 58

IT2070013

Ghiacciaio dell'Adamello

2 976

E 10 31

N 46 9

IT2070014

Lago di Pile

4

E 10 27

N 46 0

IT2070015

Monte Cas – Punta Corlor

166

E 10 44

N 45 45

IT2070016

Cima Comer

*

314

E 10 40

N 45 42

IT2070017

Valli di San Antonio

4 160

E 10 12

N 46 9

IT2070018

Altopiano di Cariadeghe

523

E 10 20

N 45 35

IT2070019

Sorgente Funtanì

*

55

E 10 29

N 45 39

IT2070021

Valvestino

*

6 473

E 10 37

N 45 46

IT2070022

Corno della Marogna

*

3 571

E 10 41

N 45 48

IT2070023

Belvedere – Tri Plane

*

26

E 10 22

N 46 3

IT3110001

Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten

*

38

E 10 34

N 46 40

IT3110002

Biotopo Ontaneto di Sluderno

*

125

E 10 34

N 46 38

IT3110004

Biotopo Ontaneto di Cengles

*

41

E 10 38

N 46 37

IT3110005

Biotopo Ontaneto di Oris

*

46

E 10 39

N 46 37

IT3110010

Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg

*

176

E 10 57

N 46 38

IT3110011

Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

10 087

E 10 56

N 46 44

IT3110012

Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

8 095

E 11 5

N 46 49

IT3110013

Biotopo Delta del Valsura

*

28

E 11 10

N 46 37

IT3110014

Biotopo Gisser Auen

14

E 11 22

N 46 45

IT3110015

Biotopo Hühnerspiel

144

E 11 29

N 46 56

IT3110016

Biotopo Wiesermoos

*

14

E 12 5

N 47 3

IT3110017

Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina

*

31 313

E 12 4

N 46 56

IT3110018

Ontaneti dell'Aurino

*

25

E 11 56

N 46 53

IT3110019

Biotopo Rasner Möser

*

25

E 12 4

N 46 48

IT3110020

Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes

*

278

E 12 25

N 46 40

IT3110022

Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco

*

16

E 12 13

N 46 43

IT3110026

Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 258

E 11 46

N 46 37

IT3110027

Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 396

E 11 48

N 46 35

IT3110029

Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio

*

7 293

E 11 35

N 46 29

IT3110030

Biotopo Torbiera Totes Moos

*

4,19

E 11 22

N 46 26

IT3110031

Biotopo Torbiera Wölfl

*

10

E 11 24

N 46 25

IT3110032

Biotopo Torbiera Tschingger

*

3,08

E 11 23

N 46 26

IT3110033

Biotopo Buche di Ghiaccio

28

E 11 14

N 46 26

IT3110034

Biotopo Lago di Caldaro

*

241

E 11 15

N 46 22

IT3110035

Biotopo Castelfeder

*

108

E 11 17

N 46 20

IT3110036

Parco Naturale Monte Corno

*

6 851

E 11 18

N 46 17

IT3110037

Biotopo Lago di Favogna

10

E 11 11

N 46 16

IT3110038

Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

27 989

E 10 48

N 46 31

IT3110039

Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

4 188

E 10 31

N 46 31

IT3110040

Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

3 517

E 10 30

N 46 37

IT3110041

Jaggl

*

702

E 10 33

N 46 47

IT3110042

Prati Aridi Rocciosi di Agumes

*

0,34

E 10 34

N 46 37

IT3110043

Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia

0,12

E 10 37

N 46 36

IT3110044

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten

*

25

E 10 47

N 46 37

IT3110045

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten

*

56

E 10 43

N 46 38

IT3110046

Biotopo Palude della Volpe

*

4,03

E 11 14

N 46 30

IT3110048

Prati dell'Armentara

*

344

E 11 55

N 46 37

IT3110049

Parco Naturale Fanes – Senes – Braies

*

25 418

E 12 3

N 46 39

IT3110050

Parco Naturale Dolomiti di Sesto

*

11 891

E 12 17

N 46 39

IT3110051

Biotopo Ahrau di Stegona

*

18

E 11 55

N 46 48

IT3120001

Alta Val di Rabbi

*

4 434

E 10 45

N 46 26

IT3120002

Alta Val La Mare

*

5 819

E 10 40

N 46 25

IT3120003

Alta Val del Monte

*

4 464

E 10 35

N 46 22

IT3120004

Val Genova

*

13 240

E 10 38

N 46 10

IT3120005

Adamello

*

13 425

E 10 35

N 46 4

IT3120006

Presanella

*

15 926

E 10 42

N 46 14

IT3120007

Monte Sadron

*

3 651

E 10 54

N 46 17

IT3120008

Val di Tovel

*

6 610

E 10 55

N 46 15

IT3120009

Dolomiti di Brenta

*

22 664

E 10 51

N 46 12

IT3120010

Pale di San Martino

*

5 328

E 11 51

N 46 14

IT3120011

Val Venegia

*

2 237

E 11 48

N 46 18

IT3120012

Cima Bocche – Lusia

*

3 058

E 11 45

N 46 19

IT3120013

Foresta di Paneveggio

*

1 252

E 11 44

N 46 17

IT3120014

Lagorai Orientale

*

7 698

E 11 44

N 46 14

IT3120015

Tre Cime Monte Bondone

*

223

E 11 2

N 46 0

IT3120016

Corna Piana

*

52

E 10 53

N 45 47

IT3120017

Campobrun

*

426

E 11 7

N 45 42

IT3120018

Scanuppia

*

529

E 11 9

N 45 57

IT3120019

Lago Nero

*

3,08

E 11 18

N 46 17

IT3120020

Palu' Longa

*

6,05

E 11 22

N 46 17

IT3120021

Lago delle Buse

*

18

E 11 27

N 46 10

IT3120022

Palu' dei Mugheri

*

10

E 11 41

N 46 17

IT3120023

Sorte di Bellamonte

*

11

E 11 40

N 46 18

IT3120024

Zona Umida Valfloriana

*

203

E 11 22

N 46 13

IT3120025

Selva di Ega

*

3,13

E 11 29

N 46 21

IT3120026

Becco della Palua

*

17

E 11 29

N 46 21

IT3120027

Canzenagol

*

3,39

E 11 36

N 46 16

IT3120028

Pra delle Nasse

*

8,08

E 11 47

N 46 15

IT3120029

Sorgente Resenzuola

*

4,34

E 11 39

N 46 0

IT3120030

Fontanazzo

*

54

E 11 36

N 46 0

IT3120031

Masi Carretta

*

3,02

E 11 37

N 46 6

IT3120032

I Mughi

*

21

E 11 36

N 46 5

IT3120033

Palude di Roncegno

*

21

E 11 25

N 46 3

IT3120034

Paludi di Sternigo

*

24

E 11 15

N 46 8

IT3120035

Laghestel di Pine'

*

91

E 11 13

N 46 6

IT3120036

Redebus

*

10

E 11 19

N 46 8

IT3120037

Le Grave

*

30

E 11 10

N 46 7

IT3120038

Inghiaie

*

30

E 11 18

N 45 59

IT3120039

Canneto di Levico

9,74

E 11 16

N 46 0

IT3120040

Lago Pudro

*

13

E 11 13

N 46 4

IT3120041

Lago Costa

*

3,83

E 11 14

N 46 4

IT3120042

Canneti di San Cristoforo

*

9,39

E 11 14

N 46 2

IT3120043

Pize'

*

16

E 11 15

N 46 2

IT3120044

Monte Barco e Monte della Gallina

*

173

E 11 10

N 46 7

IT3120045

Lagabrun

*

4,49

E 11 11

N 46 12

IT3120046

Prati di Monte

*

5,99

E 11 14

N 46 13

IT3120047

Paluda La Lot

*

6,62

E 11 16

N 46 14

IT3120048

Laghetto di Vedes

*

8,26

E 11 16

N 46 14

IT3120049

Lona – Lases

25

E 11 13

N 46 8

IT3120050

Torbiera delle Viote

*

20

E 11 2

N 46 1

IT3120051

Stagni della Vela – Soprasasso

*

87

E 11 5

N 46 5

IT3120052

Doss Trento

*

16

E 11 6

N 46 4

IT3120053

Foci dell'Avisio

*

133

E 11 4

N 46 8

IT3120054

La Rupe

*

45

E 11 5

N 46 11

IT3120055

Lago di Toblino

*

170

E 10 58

N 46 3

IT3120056

Palu' Longia

*

10

E 11 5

N 46 28

IT3120057

Palu' Tremole

*

4

E 11 4

N 46 28

IT3120058

Torbiere di Monte Sous

*

97

E 11 3

N 46 30

IT3120059

Palu' di Tuenno

*

5,56

E 11 1

N 46 20

IT3120060

Forra di S. Giustina

*

24

E 11 3

N 46 20

IT3120061

La Rocchetta

*

89

E 11 3

N 46 14

IT3120062

Malga Flavona

*

215

E 10 56

N 46 14

IT3120063

Lago di Tovel

*

107

E 10 57

N 46 15

IT3120064

Torbiera del Tonale

*

62

E 10 35

N 46 15

IT3120065

Lago D'Idro

*

14

E 10 32

N 45 48

IT3120066

Palu' di Boniprati

*

11

E 10 36

N 45 55

IT3120067

Paludi di Malga Clevet

*

103

E 10 32

N 45 55

IT3120068

Fiave'

137

E 10 49

N 45 59

IT3120069

Torbiera Lomasona

*

26

E 10 51

N 45 59

IT3120070

Pian Degli Uccelli

*

185

E 10 48

N 46 13

IT3120071

Paludi del Dosson

*

122

E 10 50

N 46 15

IT3120072

Paludi di Bocenago

*

14

E 10 50

N 46 15

IT3120073

Paludi di Dare'

*

95

E 10 51

N 46 16

IT3120074

Marocche di Dro

*

251

E 10 56

N 45 59

IT3120075

Monte Brione

*

66

E 10 52

N 45 53

IT3120076

Lago D'Ampola

*

24

E 10 39

N 45 52

IT3120077

Palu' di Borghetto

*

7,93

E 10 55

N 45 41

IT3120078

Torbiera Echen

8,33

E 11 11

N 45 54

IT3120079

Lago di Loppio

*

113

E 10 55

N 45 51

IT3120080

Laghetti di Marco

*

36

E 11 0

N 45 51

IT3120081

Pra dall'Albi – Cei

*

117

E 11 1

N 45 57

IT3120082

Taio di Nomi

*

5,29

E 11 4

N 45 55

IT3120083

Muga Bianca

*

111

E 11 9

N 45 50

IT3120084

Roncon

2,91

E 11 37

N 46 24

IT3120085

Il Laghetto

*

6,7

E 11 23

N 46 0

IT3120086

Servis

*

324

E 11 4

N 45 56

IT3120087

Laghi e abisso di Lamar

*

25

E 11 3

N 46 7

IT3120088

Palu' di Monte Rovere

16

E 11 17

N 45 57

IT3120089

Montepiano – Palu' di Fornace

*

33

E 11 11

N 46 7

IT3120090

Monte Calvo

*

1,19

E 11 15

N 46 6

IT3120091

Albere' di Tenna

*

6,82

E 11 15

N 46 1

IT3120092

Passo del Broccon

*

345

E 11 40

N 46 7

IT3120093

Crinale Pichea – Rocchetta

*

1 009

E 10 46

N 45 54

IT3120094

Alpe di Storo e Bondone

*

759

E 10 36

N 45 48

IT3120095

Bocca D'ardole – Corno della Paura

*

178

E 10 56

N 45 45

IT3120096

Bocca di Caset

*

50

E 10 41

N 45 51

IT3120097

Catena di Lagorai

*

2 855

E 11 32

N 46 13

IT3120098

Monti Lessini Nord

*

792

E 11 4

N 45 42

IT3120099

Piccole Dolomiti

*

1 229

E 11 7

N 45 44

IT3120100

Pasubio

*

1 836

E 11 10

N 45 48

IT3120101

Condino

*

72

E 10 36

N 45 53

IT3120102

Lago di Santa Colomba

*

5,97

E 11 10

N 46 7

IT3120103

Monte Baldo di Brentonico

*

2 061

E 10 54

N 45 48

IT3120104

Monte Baldo – Cima Valdritta

*

456

E 10 51

N 45 44

IT3120105

Burrone di Ravina

*

527

E 11 4

N 46 2

IT3120106

Nodo del Latemar

*

1 862

E 11 35

N 46 22

IT3120107

Val Cadino

*

1 110

E 11 24

N 46 13

IT3120108

Val San Nicolò

*

715

E 11 47

N 46 25

IT3120109

Valle Flanginech

*

81

E 10 47

N 46 9

IT3120110

Terlago

*

109

E 11 3

N 46 5

IT3120111

Manzano

*

100

E 10 57

N 45 52

IT3120112

Arnago

*

157

E 10 54

N 46 22

IT3120113

Molina – Castello

*

49

E 11 26

N 46 16

IT3120114

Monte Zugna

*

1 696

E 11 2

N 45 50

IT3120115

Monte Brento

*

254

E 10 54

N 45 59

IT3120116

Monte Malachin

*

160

E 11 7

N 46 16

IT3120117

Ontaneta di Croviana

*

23

E 10 54

N 46 20

IT3120118

Lago (Val di Fiemme)

*

12

E 11 31

N 46 17

IT3120119

Val Duron

*

761

E 11 40

N 46 29

IT3120120

Bassa Valle del Chiese

*

20

E 10 33

N 45 49

IT3120121

Carbonare

*

12

E 11 13

N 45 56

IT3120122

Gocciadoro

*

19

E 11 8

N 46 3

IT3120123

Assizzi – Vignola

*

88

E 11 15

N 46 2

IT3120124

Torcegno

*

50

E 11 26

N 46 4

IT3120125

Zaccon

*

371

E 11 25

N 46 2

IT3120126

Val Noana

*

730

E 11 51

N 46 7

IT3120127

Monti Tremalzo e Tombea

*

5 537

E 10 38

N 45 50

IT3120128

Alta Val Stava

*

1 775

E 11 32

N 46 18

IT3120129

Ghiacciaio Marmolada

463

E 11 51

N 46 26

IT3120130

Il Colo

0,29

E 11 36

N 46 5

IT3120131

Grotta Uvada

1,16

E 11 39

N 46 6

IT3120132

Grotta di Ernesto

1,06

E 11 39

N 45 58

IT3120133

Grotta di Collalto

0,6

5

E 10 53

N 46 5

IT3120134

Grotta del Calgeron

0,92

5

E 11 37

N 46 0

IT3120135

Grotta della Bigonda

1,23

22

E 11 35

N 46 1

IT3120136

Bus della Spia

0,66

1

E 11 1

N 46 13

IT3120137

Bus del Diaol

1,04

1

E 10 54

N 45 56

IT3120138

Grotta Cesare Battisti

0,45

2

E 11 2

N 46 8

IT3120139

Grotta di Costalta

0,54

1

E 11 22

N 45 59

IT3120140

Grotta del Vallon

0,3

1

E 10 51

N 46 8

IT3120141

Grotta della Lovara

0,95

1

E 11 3

N 46 13

IT3120142

Val Campelle

*

1 136

E 11 30

N 46 7

IT3120143

Valle del Vanoi

*

3 247

E 11 38

N 46 11

IT3120144

Valle del Verdes

*

2 186

E 11 9

N 46 20

IT3120145

Monte Rema'

*

237

E 10 31

N 45 56

IT3120146

Laghetto delle Regole

*

21

E 11 6

N 46 28

IT3120147

Monti Lessini Ovest

*

1 028

E 10 56

N 45 41

IT3120149

Monte Ghello

*

147

E 11 3

N 45 54

IT3120150

Talpina – Brentonico

*

245

E 10 59

N 45 49

IT3120152

Tione – Villa Rendena

*

185

E 10 42

N 46 2

IT3120154

Le Sole

*

10

E 10 41

N 46 1

IT3120156

Adige

*

14

E 11 1

N 45 47

IT3210002

Monti Lessini: Cascate di Molina

*

233

14

E 10 54

N 45 36

IT3210004

Monte Luppia e P.ta San Vigilio

1 037

29

E 10 42

N 45 37

IT3210006

Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora

171

12

E 10 58

N 45 37

IT3210007

Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda

*

676

21

E 10 43

N 45 34

IT3210021

Monte Pastello

*

1 750

24

E 10 51

N 45 34

IT3210039

Monte Baldo Ovest

*

6 510

67

E 10 49

N 45 44

IT3210040

Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine

*

13 872

179

E 11 12

N 45 44

IT3210041

Monte Baldo Est

*

2 762

57

E 10 52

N 45 39

IT3210043

Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest

*

476

95

E 10 52

N 45 33

IT3220002

Granezza

1 303

17

E 11 32

N 45 49

IT3220007

Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa

*

1 680

64

E 11 39

N 45 52

IT3220036

Altopiano dei Sette Comuni

*

14 988

87

E 11 28

N 45 57

IT3230003

Gruppo del Sella

*

449

11

E 11 50

N 46 30

IT3230005

Gruppo Marmolada

*

1 305

20

E 11 52

N 46 25

IT3230006

Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna'

*

14 165

73

E 12 35

N 46 37

IT3230017

Monte Pelmo – Mondeval – Formin

*

11 065

89

E 12 7

N 46 27

IT3230019

Lago di Misurina

75

5

E 12 15

N 46 35

IT3230022

Massiccio del Grappa

*

22 473

142

E 11 48

N 45 53

IT3230025

Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor

*

1 562

24

E 12 18

N 46 3

IT3230026

Passo di San Boldo

*

38

3

E 12 10

N 46 0

IT3230027

Monte Dolada Versante S.E.

*

659

13

E 12 20

N 46 11

IT3230031

Val Tovanella Bosconero

*

8 845

53

E 12 17

N 46 20

IT3230035

Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo

*

2 845

29

E 11 43

N 46 4

IT3230042

Torbiera di Lipoi

*

65

5

E 11 57

N 46 2

IT3230043

Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda

*

10 909

66

E 11 54

N 46 18

IT3230044

Fontane di Nogare'

212

9

E 12 14

N 46 9

IT3230045

Torbiera di Antole

*

25

3

E 12 10

N 46 8

IT3230047

Lago di Santa Croce

*

788

14

E 12 20

N 46 6

IT3230060

Torbiere di Danta

*

205

11

E 12 29

N 46 33

IT3230063

Torbiere di Lac Torond

*

38

3

E 11 59

N 46 14

IT3230067

Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia

*

111

8

E 12 12

N 46 2

IT3230068

Valpiana – Valmorel (Aree palustri)

126

6

E 12 13

N 46 4

IT3230071

Dolomiti di Ampezzo

*

11 362

77

E 12 6

N 46 35

IT3230077

Foresta del Cansiglio

*

5 060

44

E 12 24

N 46 4

IT3230078

Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico

*

8 924

73

E 12 23

N 46 36

IT3230080

Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno

*

12 252

68

E 12 25

N 46 23

IT3230081

Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis

*

17 069

74

E 12 17

N 46 30

IT3230083

Dolomiti Feltrine e Bellunesi

*

31 383

178

E 12 3

N 46 11

IT3230084

Civetta – Cime di San Sebastiano

*

6 597

68

E 12 4

N 46 20

IT3230085

Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio

*

12 085

89

E 12 35

N 46 31

IT3230088

Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba

*

3 236

121

E 12 1

N 46 2

IT3240003

Monte Cesen

*

3 697

32

E 12 0

N 45 57

IT3310001

Dolomiti Friulane

*

36 740

E 12 32

N 46 19

IT3310002

Val Colvera di Jof

*

396

E 12 40

N 46 12

IT3310003

Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa

*

875

E 12 52

N 46 14

IT3310004

Forra del Torrente Cellina

*

289

E 12 36

N 46 11

IT3310006

Foresta del Cansiglio

*

2 713

E 12 26

N 46 3

IT3320001

Gruppo del Monte Coglians

*

5 405

E 12 48

N 46 37

IT3320002

Monti Dimon e Paularo

*

702

E 13 4

N 46 33

IT3320003

Creta di Aip e Sella di Lanza

*

3 894

E 13 10

N 46 33

IT3320004

Monte Auernig e Monte Corona

*

465

E 13 20

N 46 33

IT3320005

Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto

*

4 662

E 13 24

N 46 32

IT3320006

Conca di Fusine

*

3 598

E 13 39

N 46 28

IT3320007

Monti Bivera e Clapsavon

*

1 832

E 12 37

N 46 26

IT3320008

Col Gentile

*

1 038

E 12 48

N 46 27

IT3320009

Zuc Dal Bor

*

1 415

E 13 14

N 46 27

IT3320010

Jof di Montasio e Jof Fuart

*

7 999

E 13 29

N 46 25

IT3320011

Monti Verzegnis e Valcalda

*

2 406

E 12 51

N 46 21

IT3320012

Prealpi Giulie Settentrionali

*

9 592

E 13 13

N 46 21

IT3320013

Lago Minisini e Rivoli Bianchi

*

402

E 13 8

N 46 18

IT3320014

Torrente Lerada

*

365

E 13 23

N 46 12

IT3320015

Valle del Medio Tagliamento

*

3 580

E 13 2

N 46 14

IT3320016

Forra del Cornappo

*

299

E 13 17

N 46 14

IT3320017

Rio Bianco di Taipana e Gran Monte

*

1 721

E 13 20

N 46 16

IT3320018

Forra del Pradolino e Monte Mia

*

1 010

E 13 27

N 46 12

IT3320019

Monte Matajur

*

213

E 13 33

N 46 11

IT6020002

Lago Secco e Agro Nero

*

135

E 13 19

N 42 42

IT6020025

Monti della Laga (Area Sommitale)

*

2 424

E 13 22

N 42 38

IT6050017

Pendici di Colle Nero

*

132

E 13 51

N 41 43

IT6050018

Cime del Massiccio della Meta

*

2 541

E 13 57

N 41 39

IT6050020

Val Canneto

*

990

E 13 54

N 41 41

IT7110099

Gole del Sagittario

*

1 349

E 13 48

N 41 57

IT7110100

Monte Genzana

*

5 805

E 13 54

N 41 57

IT7110101

Lago di Scanno ed Emissari

103

E 13 51

N 41 55

IT7110202

Gran Sasso

*

33 995

E 13 37

N 42 26

IT7110204

Maiella Sud Ovest

*

6 276

E 14 0

N 41 57

IT7110205

Parco Nazionale d'Abruzzo

*

58 880

E 13 41

N 41 51

IT7120201

Monti della Laga e Lago di Campotosto

*

15 816

E 13 25

N 42 40

IT7140043

Monti Pizi – Monte Secine

*

4 195

E 14 10

N 41 54

IT7140203

Maiella

*

36 119

E 14 32

N 42 5

PLC120001

Tatry

*

21 069,7

E 19 57

N 49 16

PLC180001

Bieszczady

*

107 317,9

E 22 23

N 49 12

PLH120001

Babia Góra

*

3 442,4

E 19 32

N 49 35

PLH120002

Czarna Orawa

*

37,1

E 19 42

N 49 30

PLH120009

Kostrza

*

38,6

E 20 23

N 49 47

PLH120012

Na Policy

*

72,6

E 19 37

N 49 37

PLH120013

Pieniny

*

2 346

E 20 23

N 49 25

PLH120016

Torfowiska Orawsko-Nowotarskie

*

7 363,4

E 19 45

N 49 26

PLH120018

Ostoja Gorczańska

*

18 445

E 20 9

N 49 34

PLH120019

Ostoja Popradzka

*

59 371,7

E 20 47

N 49 25

PLH120020

Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca

16,1

E 20 50

N 49 45

PLH180001

Ostoja Magurska

*

19 450,9

E 21 26

N 49 29

PLH240001

Cieszyńskie Źródła Tufowe

*

268,9

E 18 42

N 49 46

PLH240005

Beskid Śląski

*

27 370

E 18 56

N 49 41

PLH240006

Beskid Żywiecki

*

35 637,1

E 19 14

N 49 32

PLH240007

Kościół w Radziechowach

0,1

E 19 12

N 49 64

PLH240008

Kościół w Górkach Wielkich

0,1

E 18 51

N 49 46

SE0620001

Långfjället-Städjan-Nipfjället

*

93 903,9

E 12 37

N 62 4

SE0620002

Vedungsfjällen

*

19 411,4

E 13 12

N 61 54

SE0620003

Fjätälven och Västvallen i Storfjäten

*

299,2

E 13 5

N 61 52

SE0620005

Storån-Österdalälven

820,2

E 12 40

N 61 54

SE0620009

Drevfjällen

*

33 208

E 12 22

N 61 42

SE0620015

Fulufjället

*

40 780,6

E 12 42

N 61 32

SE0620024

Skarsåsfjället

*

2 297

E 12 53

N 61 20

SE0620220

Storbron

*

249,2

E 12 51

N 61 23

SE0620266

Lillfjäten

*

422,9

E 12 57

N 62 0

SE0720029

Sånfjället

*

11 292,4

E 13 33

N 62 17

SE0720033

Rogen

*

49 076,4

E 12 28

N 62 21

SE0720084

Vålådalen

*

120 435,8

E 12 55

N 63 8

SE0720160

Oldflån-Ansätten

*

25 951,5

E 13 47

N 63 51

SE0720164

Skäckerfjällen

*

46 303,9

E 12 39

N 63 50

SE0720171

Svenskådalen

*

24 673,3

E 13 23

N 63 58

SE0720182

Saxvattnet

*

5 378,4

E 15 11

N 64 38

SE0720183

Frostvikenfjällen

*

85 422,7

E 14 40

N 64 38

SE0720185

Bjurälven-Korallgrottan

*

4 896,2

E 14 6

N 64 54

SE0720186

Grubbdalen

*

2 107,2

E 13 45

N 64 2

SE0720199

Gråberget-Hotagsfjällen

*

113 435,2

E 14 35

N 64 9

SE0720200

Henvålen-Aloppan

*

17 583,8

E 13 23

N 62 41

SE0720203

Hällingsåfallet

*

16,2

E 14 23

N 64 21

SE0720206

Tännforsen

*

9,4

E 12 44

N 63 26

SE0720209

Håckervålen

*

637,2

E 13 33

N 63 9

SE0720212

Bastudalen

*

2 837,5

E 13 51

N 63 5

SE0720213

Marntallsåsen

*

4 058

E 13 58

N 62 56

SE0720214

Arådalen

*

1 131,5

E 13 37

N 62 53

SE0720218

Brovallvålen

*

4 022

E 13 15

N 62 19

SE0720220

Storåsen

*

1 054,8

E 13 22

N 62 20

SE0720223

Hamrafjället

*

676,2

E 12 16

N 62 34

SE0720250

Skrapavattnet

*

30,6

E 14 25

N 63 51

SE0720259

Trappåsen

160,6

E 12 26

N 62 40

SE0720260

Kilbergsdalen

*

2,3

E 13 58

N 62 23

SE0720262

Svallmyren

*

213,9

E 12 32

N 62 35

SE0720263

Lill-Rånddalen

*

52,5

E 13 18

N 62 15

SE0720264

Lerdalsälven-Tvärlidån

*

70,5

E 13 56

N 64 44

SE0720265

Vallån Frostviken

*

186,9

E 14 0

N 64 45

SE0720268

Sälgåsen

*

10,9

E 14 21

N 64 27

SE0720269

Sörhållan

*

2,8

E 13 19

N 62 14

SE0720273

Bågavattnet

26,1

E 14 17

N 64 5

SE0720274

Sandåsvallen

*

16,7

E 12 22

N 62 32

SE0720276

Lillåsvallen Ramundberget

*

10,1

E 12 24

N 62 40

SE0720277

Klinken

*

329,8

E 12 17

N 62 43

SE0720279

Styggdalen-Vargån

*

328,7

E 12 15

N 63 38

SE0720280

Rosselberget

*

49

E 12 42

N 62 28

SE0720281

Stor-Mittåkläppen

*

1 091,7

E 12 27

N 62 44

SE0720282

Ånnsjön

*

8 960,5

E 12 30

N 63 16

SE0720283

Gröndalen Frostviken

*

28,8

E 14 5

N 64 47

SE0720284

Jormön

198,8

E 14 0

N 64 42

SE0720285

Ljungan; Uppströms Storsjön

165,1

E 12 44

N 62 53

SE0720286

Åreälven

6 492,9

E 12 48

N 63 27

SE0720287

Storån (Ammerån alpin)

81,7

E 14 51

N 63 56

SE0720288

Dammån-Storån

200,7

E 14 1

N 63 7

SE0720289

Toskströmmen (Hårkan alpin)

4 016,9

E 14 12

N 64 1

SE0720291

Ljusnan (Hede-Svegsjön)

1 938,7

E 13 49

N 62 16

SE0720292

Kölån (Österdalälven)

256,1

E 12 56

N 62 9

SE0720296

Stikkenjukke (Saxån)

82,7

E 14 22

N 65 5

SE0720300

Fiskhusberget

*

590,8

E 13 35

N 63 15

SE0720305

Kullflon-Nyflon

*

3 646,3

E 14 56

N 63 58

SE0720355

Flon, Bruksvallarna

*

39,5

E 12 29

N 62 36

SE0720356

Jöns-Erskölen

2,4

E 14 7

N 62 26

SE0720359

Ammerån

4 096,5

E 15 27

N 63 30

SE0720361

Hårkan

5 745,7

E 14 44

N 63 37

SE0720369

Sölvbacka strömmar

43,9

E 13 19

N 62 47

SE0720371

Hökvattsån

25,5

E 14 53

N 63 51

SE0720401

Storsundet Laxviken

17,9

E 14 40

N 63 49

SE0720409

Läskvattsån

3,3

E 14 43

N 63 56

SE0720423

Berntbygget

5,6

E 14 24

N 63 50

SE0720424

Skrapavattsbäcken

*

16,4

E 14 26

N 63 52

SE0720428

Höjden Botelnäset

*

169,5

E 14 20

N 63 54

SE0720442

Myhrbodarna

4,1

E 14 14

N 64 5

SE0720447

Holmvallen

4,5

E 12 31

N 62 43

SE0720448

Brynndammen

12,3

E 13 46

N 62 31

SE0720449

Väster-Dalsvallen

2,4

E 12 25

N 63 13

SE0720452

Tångeråsen; Backen

4,4

E 13 48

N 63 34

SE0720453

Tångeråsen; Vallarna

3,6

E 13 48

N 63 33

SE0720456

Oppidala Ramundberget

1,3

E 12 20

N 62 43

SE0720464

Ramundberget sydost 1

2,4

E 12 24

N 62 41

SE0720465

Ramundberget sydost 3

3,2

E 12 24

N 62 42

SE0810054

Blaikfjället

*

34 150,4

E 16 7

N 64 35

SE0810057

Gitsfjället

*

40 158,2

E 15 31

N 64 50

SE0810058

Ryptjärnberget

*

75

E 15 48

N 64 50

SE0810059

Marsfjället

*

86 067,2

E 15 38

N 65 6

SE0810060

Skalmodal

*

303,7

E 14 33

N 65 26

SE0810080

Vindelfjällen

*

555 103,4

E 15 50

N 65 53

SE0810347

Rödingsjö

*

6 383,2

E 15 10

N 64 47

SE0810350

Kalvtjärnarna

*

879,3

E 15 19

N 64 43

SE0810355

Brattiken

*

777,3

E 15 55

N 65 25

SE0810366

Rapstenjaure

162

E 14 42

N 65 5

SE0810367

Guorte, Joesjö

478,4

E 14 33

N 65 39

SE0810374

Dikasjön

4,8

E 15 54

N 65 13

SE0810377

Vilasund-Strimasund

16,6

E 14 54

N 66 2

SE0810385

Rövattsliden

33,5

E 15 6

N 65 42

SE0810386

Guortabäcken

4,4

E 15 6

N 65 20

SE0810394

Vardo- Laster- och Fjällfjällen

*

106 154,2

E 14 40

N 65 16

SE0810395

Virisens vattensystem

3 684,4

E 14 54

N 65 26

SE0810396

Daune

*

12 063,7

E 15 11

N 65 15

SE0810397

Södra Gardfjället

*

37 116,4

E 15 37

N 65 19

SE0810398

Norra Borgafjäll

*

13 059,9

E 15 0

N 64 53

SE0810399

Vojmsjölandet

*

4 872,6

E 16 19

N 64 58

SE0810435

Vindelälven

33 144,8

E 17 27

N 65 38

SE0810439

Satsfjället

*

11 862,4

E 15 10

N 64 58

SE0810443

Ammarnäsdeltat

277,6

E 16 13

N 65 57

SE0810482

Brånaviktjärnen

0,37

E 15 59

N 65 28

SE0810485

Rauksvajja

*

59,9

E 15 45

N 65 38

SE0810488

Skansnäsån

287,2

E 16 2

N 65 15

SE0810513

Njakafjäll

*

6 276,7

E 15 38

N 64 57

SE0820056

Laisdalens fjällurskog

*

72 705,4

E 16 53

N 66 1

SE0820057

Märkberget

*

288,9

E 16 52

N 66 14

SE0820061

Veddek 1

*

6 090,2

E 17 19

N 65 58

SE0820120

Pieljekaise

*

15 467,2

E 16 47

N 66 21

SE0820123

Hornavan-Sädvajaure fjällurskog

*

80 897

E 17 5

N 66 26

SE0820124

Tjeggelvas

*

32 939

E 17 45

N 66 31

SE0820125

Ramanj

*

4 664

E 17 35

N 66 39

SE0820130

Udtja

*

146 476,9

E 19 10

N 66 22

SE0820137

Såkkevarats

*

7 192,7

E 19 30

N 66 29

SE0820154

Kallovaratjeh

*

2 224,8

E 16 46

N 67 6

SE0820156

Pärlälvens fjällurskog

*

115 733,1

E 18 0

N 66 49

SE0820163

Kvikkjokk-Kabla fjällurskog

*

49 196,5

E 17 56

N 67 0

SE0820167

Muddus

*

49 718,3

E 20 10

N 66 54

SE0820185

Sarek

*

198 658

E 17 41

N 67 17

SE0820186

Ultevis fjällurskog

*

117 268,1

E 19 9

N 67 7

SE0820193

Stubba

*

33 411,2

E 20 3

N 67 5

SE0820201

Padjelanta

*

200 234

E 16 39

N 67 25

SE0820202

Stora Sjöfallet

*

128 056,4

E 17 34

N 67 35

SE0820204

Kaitum fjällurskog

*

90 068,9

E 20 21

N 67 38

SE0820209

Lina fjällurskog

*

98 065,1

E 20 29

N 67 21

SE0820216

Sjaunja

*

281 463,9

E 18 52

N 67 27

SE0820234

Stordalen

*

1 135,6

E 19 1

N 68 21

SE0820243

Rautas, delar

*

81 650,4

E 19 54

N 68 1

SE0820244

Sautusvaara

*

1 833,4

E 20 50

N 67 53

SE0820261

Abisko

*

7 725,1

E 18 40

N 68 19

SE0820275

Alajaure

*

17 021,3

E 20 10

N 68 7

SE0820282

Torneträsk-Soppero fjällurskog

*

337 111,4

E 20 56

N 68 5

SE0820284

Vadvetjåkka

*

2 696,6

E 18 26

N 68 32

SE0820287

Pessinki fjällurskog

*

97 246

E 22 45

N 68 2

SE0820293

Norra Torneträsk

*

45 626,4

E 19 6

N 68 26

SE0820294

Yraft

*

717,1

E 16 34

N 66 17

SE0820295

Laidauredeltat

*

1 918,6

E 18 12

N 67 8

SE0820334

Sulitelma

61 815,3

E 16 28

N 67 1

SE0820402

Aktse

2,1

E 18 18

N 67 8

SE0820430

Torne och Kalix älvsystem

175 377

E 21 18

N 67 27

SE0820431

Råneälven

15 543

E 21 17

N 66 28

SE0820434

Piteälven

52 942

E 18 44

N 66 18

SE0820472

Ratejokk

3,6

E 19 33

N 67 48

SE0820619

Tavvavuoma

*

53 966,4

E 20 41

N 68 29

SE0820620

Pältsa

*

24 980,7

E 20 25

N 68 59

SE0820621

Låktatjåkka

7 582,3

E 18 26

N 68 23

SE0820623

Nissuntjårro

25 781,5

E 18 51

N 68 14

SE0820722

Jelka-Rimakåbbå

*

37 694,4

E 19 39

N 66 56

SE0820737

Laisälven

11 071,7

E 17 11

N 65 57

SI3000001

Cvelbar – skalovje

4,543

E 14 50

N 46 27

SI3000002

Obistove skale

12,99

E 14 50

N 46 28

SI3000005

Mateča voda in Bistrica

*

193,241

E 14 34

N 45 46

SI3000006

Ježevec

213,614

E 15 3

N 46 29

SI3000012

Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro

*

3,132

E 15 8

N 46 31

SI3000013

Vrzdenec

*

132,725

E 14 16

N 46 1

SI3000014

Butajnova

*

257,695

E 14 14

N 46 2

SI3000015

Medvedje Brdo

*

188,995

E 14 8

N 45 57

SI3000016

Zaplana

*

216,278

E 14 14

N 45 58

SI3000017

Ligojna

*

139,73

E 14 18

N 45 59

SI3000018

Jereka

71,14

E 13 57

N 46 17

SI3000019

Nemški Rovt

124,078

E 13 59

N 46 16

SI3000020

Cerkno – Zakriž

*

567,765

E 13 59

N 46 8

SI3000021

Podreber – Dvor

291,904

E 14 20

N 46 3

SI3000022

Briše

97,071

E 14 17

N 46 3

SI3000023

Otalež – Lazec

*

518,942

E 13 59

N 46 4

SI3000024

Avče

24,923

E 13 41

N 46 6

SI3000026

Ribniška dolina

*

431,442

E 14 43

N 45 43

SI3000027

Lipovšček

3,461

E 13 48

N 46 12

SI3000028

Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom

*

5,779

E 15 3

N 46 27

SI3000030

Žerjav – Dolina smrti

79,026

E 14 52

N 46 28

SI3000031

Pod Bučnico – melišča

*

4,066

E 13 45

N 46 10

SI3000032

Pri Modreju – melišča

*

11,041

E 13 45

N 46 9

SI3000033

Pod Mijo – melišča

*

28,864

E 13 30

N 46 14

SI3000034

Banjščice – travišča

1 174,892

E 13 42

N 46 2

SI3000038

Smrekovško pogorje

*

86,974

E 14 54

N 46 25

SI3000042

Jezerc pri Logatcu

0,325

E 14 13

N 45 56

SI3000043

Stahovica – melišča

*

7,369

E 14 36

N 46 16

SI3000044

Bohinjska Bela – melišča

*

72,086

E 14 3

N 46 18

SI3000045

Bohinjska Bela – skalovje

3,626

E 14 3

N 46 20

SI3000065

Gorska grapa

3,053

E 13 52

N 46 11

SI3000066

Huda grapa

1,748

E 13 54

N 46 11

SI3000067

Savinja – Letuš

225,005

E 15 3

N 46 17

SI3000070

Pikrnica – Selčnica

*

24,529

E 15 1

N 46 30

SI3000077

Kendove robe

69,038

E 14 0

N 46 2

SI3000078

Jelenk

61,219

E 13 59

N 46 3

SI3000081

Jama v Globinah

13,716

E 14 3

N 46 2

SI3000082

Ukovnik

48,482

E 14 1

N 46 3

SI3000084

Jama pod Lešetnico

47,714

E 14 4

N 45 59

SI3000087

Zelenci

54,55

E 13 44

N 46 29

SI3000090

Pesjakov buden

62,979

E 14 3

N 46 22

SI3000095

Tinetova jama

5,863

E 14 57

N 46 17

SI3000098

Mesarska lopa

21,337

E 14 54

N 46 22

SI3000102

Ledina na Jelovici

*

23,202

E 14 6

N 46 15

SI3000103

Blato na Jelovici

*

29,403

E 14 5

N 46 17

SI3000107

Breznica

53,335

E 14 9

N 46 23

SI3000108

Raduha

*

1 622,504

E 14 45

N 46 24

SI3000110

Ratitovec

*

2 469,147

E 14 4

N 46 13

SI3000111

Savinja pri Šentjanžu

*

141,637

E 14 55

N 46 18

SI3000119

Porezen

*

847,472

E 13 58

N 46 11

SI3000122

Tošč

*

331,39

E 14 19

N 46 5

SI3000123

Divja jama nad Plavmi

47,08

E 13 34

N 46 3

SI3000124

Krasnica

76,684

E 13 49

N 46 7

SI3000126

Nanoščica

*

668,745

E 14 11

N 45 46

SI3000127

Mali vrh nad Grahovim ob Bači

6,053

E 13 52

N 46 9

SI3000128

Znojile

10,191

E 13 55

N 46 11

SI3000129

Rinža

*

235,109

E 14 50

N 45 39

SI3000132

Peca

*

385,328

E 14 46

N 46 29

SI3000133

Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar

46,287

E 14 5

N 46 23

SI3000136

Votla peč

12,508

E 14 58

N 46 32

SI3000140

Šentanelska reka (Mežica)

*

100,28

E 14 52

N 46 35

SI3000145

Zasip

*

96,442

E 14 7

N 46 23

SI3000151

Kozje stene pri Slivnici

19,646

E 14 25

N 45 47

SI3000158

Babja luknja

32,992

E 14 23

N 46 8

SI3000161

Studenec izvir – izliv v Kanomljico

2,237

E 13 54

N 46 2

SI3000166

Razbor

*

1 467,236

E 15 1

N 46 28

SI3000167

Nadiža s pritoki

135,34

E 13 27

N 46 14

SI3000172

Zgornja Drava s pritoki

*

5 949,097

E 15 20

N 46 35

SI3000173

Bloščica

*

784,711

E 14 31

N 45 47

SI3000180

Rodine

103,171

E 14 10

N 46 22

SI3000182

Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok

*

21,657

E 15 20

N 46 32

SI3000189

Žejna dolina

*

54,71

E 14 9

N 45 57

SI3000196

Breginjski Stol

*

1 574,498

E 13 28

N 46 16

SI3000199

Dolenja vas pri Ribnici

12,538

E 14 46

N 45 42

SI3000209

Jama pod Smogodnico

40,808

E 13 44

N 46 8

SI3000211

Jama na Pucovem kuclu

46,577

E 14 8

N 46 0

SI3000216

Barbarski potok s pritoki

*

19,324

E 15 6

N 46 30

SI3000224

Huda luknja

3 014,799

E 15 10

N 46 24

SI3000230

Idrijca s pritoki

258,299

E 13 56

N 46 6

SI3000231

Javorniki – Snežnik

*

43 821,47

E 14 22

N 45 38

SI3000232

Notranjski trikotnik

*

15 201,701

E 14 13

N 45 48

SI3000235

Olševa – borovja

*

128,916

E 14 39

N 46 25

SI3000236

Kobariško blato

58,757

E 13 32

N 46 14

SI3000253

Julijske Alpe

*

74 158,91

E 13 42

N 46 20

SI3000254

Soča z Volarjo

*

1 399,456

E 13 36

N 46 13

SI3000255

Trnovski gozd – Nanos

*

52 636,488

E 14 0

N 45 55

SI3000256

Krimsko hribovje – Menišija

*

20 107,188

E 14 24

N 45 53

SI3000259

Bohinjska Bistrica

*

650,142

E 13 56

N 46 16

SI3000261

Menina

*

4 165,303

E 14 48

N 46 15

SI3000263

Kočevsko

*

106 341,567

E 14 51

N 45 36

SI3000264

Kamniško – Savinjske Alpe

*

14 519,39

E 14 36

N 46 20

SI3000270

Pohorje

*

26 826,288

E 15 23

N 46 28

SI3000271

Ljubljansko barje

*

12 666,086

E 14 21

N 45 58

SI3000277

Podbrdo – skalovje

2,243

E 13 57

N 46 12

SI3000278

Pokljuška barja

*

871,697

E 13 58

N 46 20

SI3000281

Vrhe – povirno barje

6,296

E 15 2

N 46 29

SI3000285

Karavanke

*

23 066,29

E 14 14

N 46 23

SKUEV0001

Tri peniažky

*

141,952

E 20 13

N 48 37

SKUEV0002

Lúky pod Ukorovou

12,432

E 20 7

N 48 41

SKUEV0003

Rieka Rimava

4,068

E 19 56

N 48 40

SKUEV0005

Drieňová

*

21,011

E 21 59

N 48 55

SKUEV0008

Repiská

*

61,286

E 19 21

N 48 38

SKUEV0009

Koryto

*

26,115

E 19 27

N 48 37

SKUEV0011

Potok Svetlica

1,933

E 22 3

N 49 11

SKUEV0013

Stráž

19,821

E 18 32

N 48 33

SKUEV0014

Lázky

*

45,245

E 22 3

N 49 10

SKUEV0015

Dolná Bukovina

*

292,781

E 18 56

N 48 23

SKUEV0016

Košariská

*

10,002

E 21 57

N 49 14

SKUEV0018

Lúka pod cintorínom

4,676

E 20 6

N 48 41

SKUEV0021

Vinište

*

5,803

E 18 3

N 48 38

SKUEV0023

Tomov štál

*

1,534

E 18 34

N 48 32

SKUEV0024

Hradná dolina

*

14,245

E 18 1

N 48 36

SKUEV0025

Vihorlat

*

296,692

E 22 7

N 48 53

SKUEV0035

Čebovská lesostep

*

212,969

E 19 13

N 48 11

SKUEV0036

Rieka Litava

*

2 964,212

E 19 5

N 48 13

SKUEV0039

Bačkovské poniklece

11,66

E 21 37

N 48 45

SKUEV0043

Kamenná

*

836,553

E 21 52

N 49 16

SKUEV0044

Badínsky prales

*

153,456

E 19 3

N 48 41

SKUEV0045

Kopa

*

90,814

E 19 27

N 48 36

SKUEV0046

Javorinka

*

43,293

E 19 29

N 48 36

SKUEV0047

Dobročský prales

*

204,29

E 19 40

N 48 40

SKUEV0048

Dukla

*

6 874,267

E 21 50

N 49 22

SKUEV0049

Alúvium Rieky

*

13,077

E 22 5

N 49 8

SKUEV0050

Humenský Sokol

*

233,48

E 21 55

N 48 54

SKUEV0051

Kyjov

*

571,56

E 22 1

N 48 51

SKUEV0056

Habáňovo

*

3,353

E 19 40

N 48 35

SKUEV0057

Rašeliniská Oravskej kotliny

*

840,54

E 19 45

N 49 23

SKUEV0058

Tlstá

*

293,361

E 19 21

N 48 57

SKUEV0059

Jelšie

*

27,811

E 19 34

N 49 2

SKUEV0060

Chraste

13,731

E 19 31

N 49 2

SKUEV0061

Demänovská slatina

1,671

E 19 34

N 49 2

SKUEV0062

Príboj

*

10,026

E 19 13

N 48 44

SKUEV0063

Ublianka

*

45,416

E 22 20

N 48 56

SKUEV0101

Klokočovské rašeliniská

*

37,44

E 18 33

N 49 29

SKUEV0102

Čertov

*

406,065

E 18 13

N 49 16

SKUEV0103

Čachtické Karpaty

*

715,999

E 17 43

N 48 42

SKUEV0104

Homolské Karpaty

*

5 172,444

E 17 8

N 48 16

SKUEV0105

Travertíny pri Spišskom Podhradí

*

232,309

E 20 46

N 48 59

SKUEV0106

Muráň

*

176,406

E 20 29

N 48 52

SKUEV0107

Stráne pri Spišskom Podhradí

*

51,636

E 20 41

N 49 0

SKUEV0108

Dubiny pri Ordzovanoch

*

211,865

E 20 47

N 49 2

SKUEV0109

Rajtopíky

*

256,003

E 20 51

N 48 59

SKUEV0110

Dubiny pri Levoči

*

559,254

E 20 32

N 49 2

SKUEV0111

Stráň pri Dravciach

4,711

E 20 29

N 49 0

SKUEV0112

Slovenský raj

*

15 696,07

E 20 21

N 48 54

SKUEV0127

Temešská skala

*

165,108

E 18 29

N 48 52

SKUEV0128

Rokoš

*

4 602,283

E 18 24

N 48 45

SKUEV0130

Zoborské vrchy

*

1 868,99

E 18 6

N 48 21

SKUEV0131

Gýmeš

*

73,407

E 18 13

N 48 24

SKUEV0132

Kostolianske lúky

*

4,202

E 18 15

N 48 25

SKUEV0133

Hôrky

*

82,535

E 18 11

N 48 29

SKUEV0134

Kulháň

*

124,33

E 18 5

N 48 41

SKUEV0135

Bočina

*

32,124

E 18 3

N 48 37

SKUEV0136

Dolné lazy

*

7,265

E 18 4

N 48 38

SKUEV0137

Záhrada

16,789

E 18 3

N 48 38

SKUEV0138

Livinská jelšina

*

13,566

E 18 5

N 48 43

SKUEV0139

Dolina Gánovského potoka

*

19,245

E 20 20

N 49 1

SKUEV0140

Spišskoteplické slatiny

*

24,49

E 20 13

N 49 2

SKUEV0141

Rieka Belá

*

471,659

E 19 48

N 49 5

SKUEV0142

Hybica

9,633

E 19 51

N 49 3

SKUEV0143

Biely Váh

73,759

E 19 59

N 49 4

SKUEV0144

Belianske lúky

*

131,434

E 20 23

N 49 12

SKUEV0145

Medzi bormi

*

6,55

E 19 37

N 49 16

SKUEV0146

Blatá

*

356,189

E 20 2

N 49 5

SKUEV0147

Žarnovica

*

18,387

E 18 52

N 48 50

SKUEV0148

Rieka Vlára

*

62,228

E 18 4

N 49 1

SKUEV0149

Mackov bok

*

3,75

E 19 15

N 48 45

SKUEV0150

Červený Grúň

*

244,655

E 19 25

N 48 59

SKUEV0151

Vrchovisko pri Pohorelskej Maši

*

19,812

E 20 1

N 48 51

SKUEV0152

Sliačske travertíny

*

7,111

E 19 24

N 49 3

SKUEV0153

Horné lazy

*

38,122

E 19 35

N 48 48

SKUEV0154

Suchá dolina

*

3,115

E 19 35

N 48 49

SKUEV0163

Rudava

*

2 257,75

E 17 16

N 48 32

SKUEV0164

Revúca

*

44,656

E 19 16

N 48 58

SKUEV0175

Sedliská

*

46,085

E 17 49

N 48 27

SKUEV0185

Pramene Hruštínky

*

218,851

E 19 15

N 49 16

SKUEV0186

Mláčik

*

408,517

E 19 1

N 48 39

SKUEV0187

Rašeliniská Oravských Beskýd

*

131,526

E 19 15

N 49 30

SKUEV0188

Pilsko

*

706,89

E 19 19

N 49 31

SKUEV0189

Babia hora

*

503,94

E 19 30

N 49 34

SKUEV0190

Slaná Voda

*

229,697

E 19 29

N 49 32

SKUEV0191

Rašeliniská Bielej Oravy

*

39,16

E 19 17

N 49 28

SKUEV0192

Prosečné

*

2 697,655

E 19 30

N 49 10

SKUEV0193

Zimníky

37,631

E 19 39

N 49 23

SKUEV0194

Hybická tiesňava

556,756

E 19 53

N 49 5

SKUEV0196

Brezové

13,494

E 20 1

N 49 3

SKUEV0197

Salatín

*

3 358,789

E 19 20

N 48 59

SKUEV0198

Zvolen

*

2 766,296

E 19 13

N 48 54

SKUEV0199

Plavno

52,341

E 19 14

N 48 43

SKUEV0200

Klenovský Vepor

*

343,033

E 19 45

N 48 41

SKUEV0201

Gavurky

*

87,431

E 19 8

N 48 27

SKUEV0202

Trešková

26,282

E 20 8

N 48 39

SKUEV0203

Stolica

*

2 933,517

E 20 11

N 48 45

SKUEV0204

Homoľa

*

2,234

E 20 11

N 48 49

SKUEV0205

Hubková

*

2 796,71

E 21 53

N 48 58

SKUEV0206

Humenská

*

198,921

E 21 56

N 48 54

SKUEV0207

Kamenná Baba

*

339,975

E 20 55

N 49 3

SKUEV0209

Morské oko

*

14 962,148

E 22 15

N 48 49

SKUEV0210

Stinská

*

1 532,789

E 22 29

N 48 59

SKUEV0211

Danova

*

891,343

E 21 57

N 49 19

SKUEV0212

Muteň

*

34,612

E 20 16

N 48 35

SKUEV0216

Sitno

*

1 180,728

E 18 52

N 48 24

SKUEV0219

Malina

*

458,511

E 17 5

N 48 24

SKUEV0221

Varínka

*

154,588

E 18 55

N 49 14

SKUEV0222

Jelešňa

*

66,879

E 19 41

N 49 24

SKUEV0224

Jereňáš

137,085

E 20 46

N 48 58

SKUEV0225

Muránska planina

*

20 315,214

E 19 59

N 48 45

SKUEV0228

Švihrová

*

5,645

E 19 46

N 49 6

SKUEV0229

Beskýd

*

29 215,126

E 22 22

N 49 3

SKUEV0230

Iľovnica

*

484,533

E 22 4

N 49 1

SKUEV0231

Brekovský hradný vrch

*

26,719

E 21 49

N 48 54

SKUEV0232

Rieka Laborec

*

15,971

E 21 50

N 49 20

SKUEV0233

Tok Udavy s prítokom Iľovnice

*

21,55

E 22 2

N 49 1

SKUEV0234

Ulička

*

101,814

E 22 27

N 49 0

SKUEV0238

Veľká Fatra

*

43 600,809

E 19 4

N 48 58

SKUEV0239

Kozol

*

91,58

E 18 45

N 49 6

SKUEV0240

Kľak

*

85,71

E 18 38

N 48 58

SKUEV0241

Svrčinník

*

222,49

E 18 59

N 48 48

SKUEV0243

Rieka Orava

*

435,055

E 19 21

N 49 15

SKUEV0244

Harmanecký Hlboký jarok

*

50,33

E 19 0

N 48 49

SKUEV0245

Boky

*

175,98

E 19 1

N 48 34

SKUEV0246

Šupín

*

11,89

E 19 15

N 48 45

SKUEV0247

Rohy

*

23,323

E 19 22

N 48 32

SKUEV0248

Močidlianska skala

*

204,25

E 19 24

N 48 36

SKUEV0249

Hrbatá lúčka

*

181,11

E 19 23

N 48 38

SKUEV0250

Krivoštianka

*

707,131

E 21 53

N 48 53

SKUEV0251

Zázrivské lazy

*

2 808,095

E 19 9

N 49 16

SKUEV0252

Malá Fatra

*

21 918,45

E 19 2

N 49 11

SKUEV0253

Rieka Váh

251,902

E 19 14

N 49 6

SKUEV0254

Močiar

*

8,131

E 19 9

N 49 9

SKUEV0255

Šujské rašelinisko

12,232

E 18 37

N 49 3

SKUEV0256

Strážovské vrchy

*

29 366,39

E 18 28

N 49 2

SKUEV0258

Tlstý vrch

*

1 159,212

E 18 51

N 48 18

SKUEV0259

Stará hora

*

2 799,139

E 18 55

N 48 18

SKUEV0260

Mäsiarsky bok

*

321,289

E 19 5

N 48 23

SKUEV0262

Čajkovské bralie

*

1 694,008

E 18 36

N 48 19

SKUEV0263

Hodrušská hornatina

*

11 705,432

E 18 40

N 48 23

SKUEV0264

Klokoč

*

2 568,296

E 18 46

N 48 29

SKUEV0265

Suť

*

9 806,076

E 18 54

N 48 31

SKUEV0266

Skalka

*

10 844,607

E 19 0

N 48 28

SKUEV0267

Biele hory

*

10 168,783

E 17 18

N 48 28

SKUEV0268

Buková

*

9,449

E 17 22

N 48 32

SKUEV0271

Šándorky

*

1,498

E 18 38

N 48 17

SKUEV0273

Vtáčnik

*

9 619,045

E 18 35

N 48 36

SKUEV0274

Baske

*

3 645,13

E 18 16

N 48 52

SKUEV0275

Kňaží stôl

*

3 768,371

E 18 19

N 48 49

SKUEV0276

Kuchynská hornatina

*

3 382,107

E 17 12

N 48 21

SKUEV0277

Nad vinicami

*

0,475

E 17 25

N 48 30

SKUEV0278

Brezovské Karpaty

*

2 699,785

E 17 33

N 48 38

SKUEV0281

Tŕstie

*

28,658

E 19 59

N 48 39

SKUEV0282

Tisovský kras

*

1 469,966

E 19 53

N 48 40

SKUEV0283

Lúky na Besníku

*

80,195

E 20 13

N 48 51

SKUEV0284

Teplické stráne

*

355,965

E 20 17

N 48 36

SKUEV0285

Rieka Muráň s prítokmi

*

204,285

E 20 14

N 48 36

SKUEV0286

Vápence v doline Hornádu

*

27,213

E 20 38

N 48 54

SKUEV0287

Galmus

*

2 690,066

E 20 46

N 48 53

SKUEV0288

Kysucké Beskydy a Riečnica

*

7 326,574

E 19 2

N 49 23

SKUEV0289

Chmúra

0,939

E 19 5

N 49 23

SKUEV0290

Horný tok Hornádu

*

290,061

E 20 22

N 48 59

SKUEV0291

Jánsky potok

*

26,274

E 20 46

N 48 55

SKUEV0296

Turková

*

522,557

E 19 55

N 49 1

SKUEV0297

Brezinky

*

8,445

E 20 10

N 48 50

SKUEV0298

Brvnište

*

74,771

E 19 13

N 48 47

SKUEV0299

Baranovo

*

790,563

E 19 8

N 48 46

SKUEV0300

Skribňovo

*

221,607

E 19 46

N 48 59

SKUEV0301

Kopec

*

3,761

E 19 13

N 48 46

SKUEV0302

Ďumbierske Nízke Tatry

*

46 583,31

E 19 27

N 48 54

SKUEV0303

Alúvium Hrona

*

259,755

E 20 10

N 48 50

SKUEV0304

Oravská vodná nádrž

*

251,338

E 19 31

N 49 25

SKUEV0305

Choč

*

2 191,783

E 19 19

N 49 8

SKUEV0306

Pod Suchým hrádkom

*

744,611

E 19 49

N 49 7

SKUEV0307

Tatry

*

61 735,299

E 19 57

N 49 11

SKUEV0308

Machy

*

305,043

E 19 53

N 49 7

SKUEV0309

Rieka Poprad

*

34,334

E 20 9

N 49 4

SKUEV0310

Kráľovohoľské Nízke Tatry

*

35 513,27

E 19 58

N 48 55

SKUEV0318

Pod Čelom

*

533,235

E 21 50

N 49 15

SKUEV0319

Poľana

*

3 142,952

E 19 29

N 48 40

SKUEV0320

Šindliar

*

7,69

E 20 55

N 49 2

SKUEV0321

Salvátorské lúky

*

2,676

E 20 56

N 49 2

SKUEV0322

Fintické svahy

*

753,898

E 21 15

N 49 4

SKUEV0323

Demjatské kopce

*

8,682

E 21 17

N 49 6

SKUEV0324

Radvanovské skalky

*

1,171

E 21 27

N 49 3

SKUEV0325

Medzianske skalky

*

10,783

E 21 28

N 49 2

SKUEV0326

Strahuľka

*

1 195,042

E 21 27

N 48 39

SKUEV0327

Milič

*

5 114,445

E 21 27

N 48 34

SKUEV0328

Stredné Pohornádie

*

7 275,577

E 21 9

N 48 49

SKUEV0330

Dunitová skalka

*

1,477

E 21 7

N 48 55

SKUEV0331

Čergovský Minčol

*

4 144,688

E 21 1

N 49 13

SKUEV0332

Čergov

*

6 063,432

E 21 9

N 49 11

SKUEV0333

Beliansky potok

0,195

E 20 24

N 49 12

SKUEV0334

Veľké osturnianske jazero

*

51,768

E 20 13

N 49 20

SKUEV0335

Malé osturnianske jazerá

*

7,654

E 20 12

N 49 20

SKUEV0336

Rieka Torysa

*

22,12

E 20 43

N 49 8

SKUEV0337

Pieniny

*

1 301,22

E 20 25

N 49 23

SKUEV0338

Plavečské štrkoviská

66,24

E 20 51

N 49 16

SKUEV0339

Pieninské bradlá

*

74,647

E 20 35

N 49 21

SKUEV0342

Drieňovec

*

218,193

E 20 40

N 48 38

SKUEV0343

Plešivské stráne

*

363,406

E 20 24

N 48 34

SKUEV0344

Starovodské jedliny

*

397,79

E 20 39

N 48 46

SKUEV0346

Pod Strážnym hrebeňom

*

177,214

E 20 23

N 48 33

SKUEV0348

Dolina Čiernej Moldavy

*

1 896,835

E 20 48

N 48 41

SKUEV0349

Jasovské dubiny

*

36,251

E 20 58

N 48 40

SKUEV0350

Brzotínske skaly

*

427,047

E 20 29

N 48 35

SKUEV0351

Folkmarská skala

*

140,967

E 21 0

N 48 49

SKUEV0353

Plešivská planina

*

2 863,689

E 20 25

N 48 37

SKUEV0354

Hnilecké rašeliniská

*

55,311

E 20 35

N 48 49

SKUEV0356

Horný vrch

*

5 861,392

E 20 46

N 48 38

SKUEV0364

Pokoradzské jazierká

*

60,86

E 20 1

N 48 25

SKUEV0366

Drienčanský kras

*

1 719,963

E 20 5

N 48 31

SKUEV0367

Holubyho kopanice

*

3 933,045

E 17 47

N 48 51

SKUEV0368

Brezovská dolina

*

2,477

E 18 8

N 49 5

SKUEV0369

Pavúkov jarok

*

26,7

E 17 39

N 48 46

SKUEV0371

Žalostiná

*

215,37

E 17 26

N 48 49

SKUEV0372

Krivoklátske lúky

*

4,33

E 18 8

N 49 3

SKUEV0373

Krivoklátske bradlá

*

64,764

E 18 9

N 49 2

SKUEV0374

Záhradská

*

9,315

E 17 41

N 48 49

SKUEV0375

Krasín

*

63,94

E 18 0

N 48 57

SKUEV0376

Vršatské bradlá

*

283,932

E 18 9

N 49 4

SKUEV0377

Lukovský vrch

*

215,14

E 17 51

N 48 53

SKUEV0378

Nebrová

*

27,904

E 18 7

N 49 7

SKUEV0379

Kobela

*

6,038

E 17 50

N 48 46

SKUEV0380

Tematínske vrchy

*

2 471,265

E 17 55

N 48 39

SKUEV0381

Dielnice

*

107,354

E 18 48

N 48 57

SKUEV0382

Turiec a Blatničianka

*

284,162

E 18 47

N 48 53

SKUEV0383

Ponická dúbrava

*

13,43

E 19 18

N 48 41

SKUEV0384

Klenovské Blatá

*

4,36

E 19 47

N 48 41

SKUEV0385

Pliškov vrch

*

85,265

E 22 8

N 49 8

SKUEV0386

Hostovické lúky

*

13,376

E 22 6

N 49 7

SKUEV0387

Beskyd

*

5 415,379

E 22 1

N 49 13

SKUEV0388

Vydrica

*

7,1

E 17 6

N 48 11

SKUEV0390

Pusté pole

*

90,352

E 21 26

N 48 55

SKUEV0397

Tok Váhu pri Zamarovciach

20,943

E 18 2

N 48 54

SKUEV0398

Slaná

*

36,768

E 20 28

N 48 35

SKUEV0399

Bacúšska jelšina

*

4,26

E 19 48

N 48 50

SKUEV0400

Detviansky potok

*

74,126

E 19 25

N 48 35

SKUEV0401

Dubnícke bane

*

234,752

E 21 28

N 48 55

SKUEV0402

Bradlo

0,01

E 20 11

N 48 37

---