# Euroopa Liidu L 44/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 44 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide20. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 44

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide20. veebruar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 143/2008, 12. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö korra kehtestamise osas ja teabevahetuse osas seoses teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjadega, erikordadega ja käibemaksu tagastamise menetlusega | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2008, 19. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 7 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2008, 19. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid | 9 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Nõukogu direktiiv 2008/8/EÜ, 12. veebruar 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga | 11 |
| | * | Nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, 12. veebruar 2008, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis | 23 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 143/2008, 12. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö korra kehtestamise osas ja teabevahetuse osas seoses teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjadega, erikordadega ja käibemaksu tagastamise menetlusega

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 144/2008, 19. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

7

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 145/2008, 19. veebruar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid

9

DIREKTIIVID

*

Nõukogu direktiiv 2008/8/EÜ, 12. veebruar 2008, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga

11

*

Nõukogu direktiiv 2008/9/EÜ, 12. veebruar 2008, millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis

23

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/138/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, sõnnikudekreedi (C 12/1999) alusel makstavaid hüvitisi käsitleva riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6777 all) | 29 |
| | | 2008/139/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. september 2007, riigiabi kohta: järskudel nõlvadel asuva viinamarjakasvatuse ratsionaliseerimisse tehtavate investeeringute soodustamine Rheinland-Pfalzis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4462 all) | 31 |
| | | 2008/140/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, riigiabi kohta, milles käsitletakse Castilla-Leóni piirkonnas linnasekasvatusse (Maltacarrión, SA) tehtavate investeeringute soodustamist (C 48/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6897 all) | 32 |
| | | 2008/141/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. september 2007, meetmete C 47/2003 (ex NN 49/2003) kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4298 all)

   (
  1
  ) | 33 |
| | | 2008/142/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. september 2007, Riigiabi C 32/2006 (ex N 179/2006), mida Poola on andnud ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4310 all)

   (
  1
  ) | 36 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/138/EÜ

*

Komisjoni otsus, 19. detsember 2007, sõnnikudekreedi (C 12/1999) alusel makstavaid hüvitisi käsitleva riigiabi kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6777 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6777 all)

29

2008/139/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. september 2007, riigiabi kohta: järskudel nõlvadel asuva viinamarjakasvatuse ratsionaliseerimisse tehtavate investeeringute soodustamine Rheinland-Pfalzis
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4462 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4462 all)

31

2008/140/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, riigiabi kohta, milles käsitletakse Castilla-Leóni piirkonnas linnasekasvatusse (Maltacarrión, SA) tehtavate investeeringute soodustamist (C 48/2005)
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6897 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6897 all)

32

2008/141/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. september 2007, meetmete C 47/2003 (ex NN 49/2003) kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4298 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4298 all)

1

33

2008/142/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. september 2007, Riigiabi C 32/2006 (ex N 179/2006), mida Poola on andnud ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4310 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4310 all)

1

36

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 143/2008,

12. veebruar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1798/2003 halduskoostöö korra kehtestamise osas ja teabevahetuse osas seoses teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjadega, erikordadega ja käibemaksu tagastamise menetlusega

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/8/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga) (3) sisseviidud muudatused seoses teenuste osutamise kohaga tähendavad, et maksukohustuslasele osutatakse teenuseid üldiselt teenuse saaja asukohas. Kui teenuse osutaja ja saaja asukoht on erinevates liikmesriikides, kasutatakse senisest sagedamini pöördmaksustamiskorda. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiviga 2008/8/EÜ (millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga) (3) sisseviidud muudatused seoses teenuste osutamise kohaga tähendavad, et maksukohustuslasele osutatakse teenuseid üldiselt teenuse saaja asukohas. Kui teenuse osutaja ja saaja asukoht on erinevates liikmesriikides, kasutatakse senisest sagedamini pöördmaksustamiskorda.

| (2) | Pöördmaksustatavatele teenustele käibemaksu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks teenuse osutaja liikmesriigi poolt kogutud andmed edastada liikmesriiki, kus on teenuse saaja asukoht. Nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) (4) peaks sellist teabevahetust reguleerima. |
| --- | --- |

(2)

Pöördmaksustatavatele teenustele käibemaksu nõuetekohase kohaldamise tagamiseks tuleks teenuse osutaja liikmesriigi poolt kogutud andmed edastada liikmesriiki, kus on teenuse saaja asukoht. Nõukogu 7. oktoobri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 1798/2003 (halduskoostöö kohta käibemaksu valdkonnas) (4) peaks sellist teabevahetust reguleerima.

| (3) | Direktiiviga 2008/8/EÜ laiendatakse samuti elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste suhtes, kelle asukoht ei ole ühenduses, kohaldatava erikorra kohaldamisala. |
| --- | --- |

(3)

Direktiiviga 2008/8/EÜ laiendatakse samuti elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste suhtes, kelle asukoht ei ole ühenduses, kohaldatava erikorra kohaldamisala.

| (4) | Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis) (5) lihtsustab käibemaksu tagastamise menetlust liikmesriigis, kus asjaomane maksukohustuslane ei ole käibemaksukohustuslasena registreeritud. |
| --- | --- |

(4)

Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ (millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis) (5) lihtsustab käibemaksu tagastamise menetlust liikmesriigis, kus asjaomane maksukohustuslane ei ole käibemaksukohustuslasena registreeritud.

| (5) | Erikorra kohaldamisala laiendamine ning maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, ettenähtud tagastamismenetlust käsitlevad muudatused tähendavad seda, et asjaomased liikmesriigid peavad vahetama omavahel oluliselt rohkem teavet. Nõutav teabevahetus ei tohiks asjaomastele liikmesriikidele seada ülearust halduskoormust. Seetõttu peaks see teabevahetus toimuma elektroonilisel teel olemasolevate teabevahetussüsteemide kaudu. |
| --- | --- |

(5)

Erikorra kohaldamisala laiendamine ning maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, ettenähtud tagastamismenetlust käsitlevad muudatused tähendavad seda, et asjaomased liikmesriigid peavad vahetama omavahel oluliselt rohkem teavet. Nõutav teabevahetus ei tohiks asjaomastele liikmesriikidele seada ülearust halduskoormust. Seetõttu peaks see teabevahetus toimuma elektroonilisel teel olemasolevate teabevahetussüsteemide kaudu.

| (6) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1798/2003 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(6)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1798/2003 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 muudetakse alates 1. jaanuarist 2010 järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas määruses sätestatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (6) artiklis 357 ettenähtud ajavahemikuks ka eeskirjad ja menetlused selle direktiivi XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorra kohaselt elektrooniliselt osutatavaid teenuseid käsitleva käibemaksuteabe elektrooniliseks vahetamiseks ja samuti hilisemaks teabevahetuseks ning kõnealuse erikorraga hõlmatud teenuste osas raha ülekandmiseks liikmesriikide pädevate asutuste vahel. |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses sätestatakse nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) (6) artiklis 357 ettenähtud ajavahemikuks ka eeskirjad ja menetlused selle direktiivi XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorra kohaselt elektrooniliselt osutatavaid teenuseid käsitleva käibemaksuteabe elektrooniliseks vahetamiseks ja samuti hilisemaks teabevahetuseks ning kõnealuse erikorraga hõlmatud teenuste osas raha ülekandmiseks liikmesriikide pädevate asutuste vahel.

| 2. | Artikli 2 punktid 8 kuni 11 asendatakse järgmisega:






  „8. | ‚ühendusesisene kaubatarne‘ – kaubatarne, mis tuleb deklareerida direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 262 ettenähtud koondaruandes; |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 2 punktid 8 kuni 11 asendatakse järgmisega:

„8.

‚ühendusesisene kaubatarne‘ – kaubatarne, mis tuleb deklareerida direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 262 ettenähtud koondaruandes;

| 9. | ‚ühendusesisene teenuseosutamine‘ – teenuste osutamine, mis tuleb deklareerida direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 262 ettenähtud koondaruandes; |
| --- | --- |

9.

‚ühendusesisene teenuseosutamine‘ – teenuste osutamine, mis tuleb deklareerida direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 262 ettenähtud koondaruandes;

| 10. | ‚kaupade ühendusesisene soetamine‘ – direktiivi 2006/112/EÜ artikli 20 alusel sellise õiguse omandamine, mille alusel võib käsutada omanikuna materiaalset vallasasja; |
| --- | --- |

10.

‚kaupade ühendusesisene soetamine‘ – direktiivi 2006/112/EÜ artikli 20 alusel sellise õiguse omandamine, mille alusel võib käsutada omanikuna materiaalset vallasasja;

| 11. | ‚käibemaksukohustuslasena registreerimise number‘ – direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 214, 215 ja 216 ettenähtud number;”. |
| --- | --- |

11.

‚käibemaksukohustuslasena registreerimise number‘ – direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 214, 215 ja 216 ettenähtud number;”.

| 3. | Artikli 22 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   Iga liikmesriik peab elektroonilist andmebaasi, milles ta säilitab ja töötleb teavet, mida ta kogub direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 6. peatüki alusel.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 22 lõike 1 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   Iga liikmesriik peab elektroonilist andmebaasi, milles ta säilitab ja töötleb teavet, mida ta kogub direktiivi 2006/112/EÜ XI jaotise 6. peatüki alusel.”

| 4. | Artikli 23 esimese lõigu punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | kõikide nende ühendusesiseste kaubatarnete koguväärtus ja kõikide nende ühendusesiseste teenuseosutamiste koguväärtus, mille käibemaksukohustuslasena registreeritud isikutele on tarninud või osutanud ettevõtjad, kes on teavet andvas liikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreeritud.” |
| --- | --- | --- |

4.

Artikli 23 esimese lõigu punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

kõikide nende ühendusesiseste kaubatarnete koguväärtus ja kõikide nende ühendusesiseste teenuseosutamiste koguväärtus, mille käibemaksukohustuslasena registreeritud isikutele on tarninud või osutanud ettevõtjad, kes on teavet andvas liikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreeritud.”

| 5. | Artikli 24 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Artikli 22 kohaselt säilitatavate andmete põhjal ja üksnes käibemaksualaste õigusaktide rikkumise ärahoidmiseks saab liikmesriigi pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks oma territooriumil maksustatavate ühendusesiseste kaupade soetamiste või ühendusesiseste teenuste osutamiste kontrollimiseks, vahetult ja viivitamata järgmise teabe, millele tal võib olla ka otsene elektrooniline juurdepääs:






  1. | artikli 23 esimese lõigu punktis 2 osutatud kaupu tarninud ja teenuseid osutanud isikute käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid, ning |
| --- | --- | --- |

5.

Artikli 24 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Artikli 22 kohaselt säilitatavate andmete põhjal ja üksnes käibemaksualaste õigusaktide rikkumise ärahoidmiseks saab liikmesriigi pädev asutus, kui ta peab seda vajalikuks oma territooriumil maksustatavate ühendusesiseste kaupade soetamiste või ühendusesiseste teenuste osutamiste kontrollimiseks, vahetult ja viivitamata järgmise teabe, millele tal võib olla ka otsene elektrooniline juurdepääs:

1.

artikli 23 esimese lõigu punktis 2 osutatud kaupu tarninud ja teenuseid osutanud isikute käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrid, ning

| 2. | nende kaubatarnete ja teenuseosutamiste koguväärtus, mida iga selline isik on tarninud või osutanud igale isikule, kellel on artikli 23 esimese lõigu punktis 1 nimetatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number.” |
| --- | --- |

2.

nende kaubatarnete ja teenuseosutamiste koguväärtus, mida iga selline isik on tarninud või osutanud igale isikule, kellel on artikli 23 esimese lõigu punktis 1 nimetatud käibemaksukohustuslasena registreerimise number.”

| 6. | Artikli 27 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et ühendusesiseste kaubatarnete või teenuseosutamistega seotud isikutel ning direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul eelkõige selle direktiivi II lisas nimetatud elektrooniliselt osutatavaid teenuseid osutavatel ühendusevälistel maksukohustuslastel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta.
  Liikmesriigid edastavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul sellise kinnituse elektroonilisel teel käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud korras.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 27 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et ühendusesiseste kaubatarnete või teenuseosutamistega seotud isikutel ning direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul eelkõige selle direktiivi II lisas nimetatud elektrooniliselt osutatavaid teenuseid osutavatel ühendusevälistel maksukohustuslastel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta.

Liikmesriigid edastavad direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul sellise kinnituse elektroonilisel teel käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud korras.”

| 7. | VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
   
  „DIREKTIIVI 2006/112/EÜ XII JAOTISE 6. PEATÜKIS ETTENÄHTUD ERIKORDA KÄSITLEVAD SÄTTED”. |
| --- | --- |

7.

VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„DIREKTIIVI 2006/112/EÜ XII JAOTISE 6. PEATÜKIS ETTENÄHTUD ERIKORDA KÄSITLEVAD SÄTTED”.

| 8. | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorra puhul kohaldatakse järgmisi sätteid. Kõnealuse direktiivi artiklis 358 sisalduvad mõisted kehtivad ka käesoleva peatüki kohaldamisel.” |
| --- | --- |

8.

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikorra puhul kohaldatakse järgmisi sätteid. Kõnealuse direktiivi artiklis 358 sisalduvad mõisted kehtivad ka käesoleva peatüki kohaldamisel.”

| 9. | Artikli 29 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, esitab teabe oma tegevuse alustamise kohta registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 361. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

9.

Artikli 29 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, esitab teabe oma tegevuse alustamise kohta registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 361. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 10. | Artikli 30 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Käibedeklaratsioon koos direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 365 sätestatud andmetega esitatakse elektrooniliselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 30 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Käibedeklaratsioon koos direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 365 sätestatud andmetega esitatakse elektrooniliselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 11. | Artikkel 31 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 31
  Käesoleva määruse artikli 22 sätted kehtivad ka teabe suhtes, mille registreerimisliikmesriik on kogunud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 360, 361, 364 ja 365 kohaselt.” |
| --- | --- |

11.

Artikkel 31 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 31

Käesoleva määruse artikli 22 sätted kehtivad ka teabe suhtes, mille registreerimisliikmesriik on kogunud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 360, 361, 364 ja 365 kohaselt.”

| 12. | Artikkel 34 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 34
  Käesoleva määruse artikleid 28 kuni 33 kohaldatakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 sätestatud ajavahemikul.” |
| --- | --- |

12.

Artikkel 34 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 34

Käesoleva määruse artikleid 28 kuni 33 kohaldatakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 sätestatud ajavahemikul.”

| 13. | Lisatakse järgmine VIa peatükk:
  „VIa   PEATÜKK
  SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD TEABE VAHETAMIST JA SÄILITAMIST SEOSES DIREKTIIVIS 2008/9/EÜ ETTENÄHTUD MENETLUSEGA
  Artikkel 34a
  1.   Kui asukohaliikmesriigi pädev asutus saab taotluse käibemaksu tagastamiseks nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/9/EÜ (käibemaksu tagastamise kohta maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis) (7) artikli 5 alusel ja kui kõnealuse direktiivi artiklit 18 ei kohaldata, edastab ta selle 15 kalendripäeva jooksul taotluse kättesaamisest elektroonilisel teel iga asjaomase tagastamisliikmesriigi pädevatele asutustele koos kinnitusega, et direktiivi 2008/9/EÜ artikli 2 punktis 5 määratletud taotleja on käibemaksukohustuslane ja et selle isiku poolt märgitud käibemaksukohustuslasena registreerimise number on tagastamisperioodil kehtiv.
  2.   Iga tagastamisliikmesriigi pädevad ametiasutused edastavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele elektroonilisel teel mis tahes teabe, mis on nõutav direktiivi 2008/9/EÜ artikli 9 lõike 2 kohaselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, mille abil see teave edastatakse, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.
  3.   Iga tagastamisliikmesriigi pädevad asutused teatavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele elektroonilisel teel sellest, kas nad soovivad kasutada direktiivi 2008/9/EÜ artiklis 11 nimetatud võimalust nõuda taotlejalt oma äritegevuse kirjelduse esitamist ühtlustatud koodide abil.
  Esimeses lõigus nimetatud ühtlustatud koodid määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud menetlusega määrusega (EÜ) nr 3037/90 kehtestatud NACE liigituse alusel. |
| --- | --- |

13.

Lisatakse järgmine VIa peatükk:

„VIa   PEATÜKK

SÄTTED, MIS KÄSITLEVAD TEABE VAHETAMIST JA SÄILITAMIST SEOSES DIREKTIIVIS 2008/9/EÜ ETTENÄHTUD MENETLUSEGA

Artikkel 34a

1.   Kui asukohaliikmesriigi pädev asutus saab taotluse käibemaksu tagastamiseks nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiivi 2008/9/EÜ (käibemaksu tagastamise kohta maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis) (7) artikli 5 alusel ja kui kõnealuse direktiivi artiklit 18 ei kohaldata, edastab ta selle 15 kalendripäeva jooksul taotluse kättesaamisest elektroonilisel teel iga asjaomase tagastamisliikmesriigi pädevatele asutustele koos kinnitusega, et direktiivi 2008/9/EÜ artikli 2 punktis 5 määratletud taotleja on käibemaksukohustuslane ja et selle isiku poolt märgitud käibemaksukohustuslasena registreerimise number on tagastamisperioodil kehtiv.

2.   Iga tagastamisliikmesriigi pädevad ametiasutused edastavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele elektroonilisel teel mis tahes teabe, mis on nõutav direktiivi 2008/9/EÜ artikli 9 lõike 2 kohaselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, mille abil see teave edastatakse, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.

3.   Iga tagastamisliikmesriigi pädevad asutused teatavad teiste liikmesriikide pädevatele asutustele elektroonilisel teel sellest, kas nad soovivad kasutada direktiivi 2008/9/EÜ artiklis 11 nimetatud võimalust nõuda taotlejalt oma äritegevuse kirjelduse esitamist ühtlustatud koodide abil.

Esimeses lõigus nimetatud ühtlustatud koodid määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud menetlusega määrusega (EÜ) nr 3037/90 kehtestatud NACE liigituse alusel.

| 14. | Artikli 39 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul käesoleva määruse artiklites 29 ja 30 kirjeldatud teabevahetuseks vajalikud olemasolevad või uued side- ja teabevahetussüsteemid toimivad. Komisjon vastutab mis tahes selliseks liikmesriikide vahelise teabevahetuseks vajalike elektrooniliste sidevõrkude/ühise süsteemliidese väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad selliste endi süsteemide väljatöötamise eest, mis võimaldavad sellist teavet elektrooniliste sidevõrkudega/ühise süsteemliidesega vahetada.” |
| --- | --- |

14.

Artikli 39 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 357 ettenähtud ajavahemikul käesoleva määruse artiklites 29 ja 30 kirjeldatud teabevahetuseks vajalikud olemasolevad või uued side- ja teabevahetussüsteemid toimivad. Komisjon vastutab mis tahes selliseks liikmesriikide vahelise teabevahetuseks vajalike elektrooniliste sidevõrkude/ühise süsteemliidese väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad selliste endi süsteemide väljatöötamise eest, mis võimaldavad sellist teavet elektrooniliste sidevõrkudega/ühise süsteemliidesega vahetada.”

Artikkel 2

Nõukogu määrust (EÜ) nr 1798/2003 muudetakse alates 1. jaanuarist 2015 järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:
  „Käesolevas määruses sätestatakse ka eeskirjad ja menetlused direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade kohaselt teenuseid käsitleva käibemaksuteabe elektrooniliseks vahetamiseks ja samuti hilisemaks teabevahetuseks ning nende erikordadega hõlmatud teenuste osas raha ülekandmiseks liikmesriikide pädevate asutuste vahel.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 1 lõike 1 neljas lõik asendatakse järgmisega:

„Käesolevas määruses sätestatakse ka eeskirjad ja menetlused direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade kohaselt teenuseid käsitleva käibemaksuteabe elektrooniliseks vahetamiseks ja samuti hilisemaks teabevahetuseks ning nende erikordadega hõlmatud teenuste osas raha ülekandmiseks liikmesriikide pädevate asutuste vahel.”

| 2. | Artikli 2 ainus lõik nummerdatakse lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:
  „2.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 358, 358a ja 369a sisalduvad mõisted kehtivad ka käesoleva määruse kohaldamisel.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 2 ainus lõik nummerdatakse lõikeks 1 ja lisatakse järgmine lõige:

„2.   Direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 358, 358a ja 369a sisalduvad mõisted kehtivad ka käesoleva määruse kohaldamisel.”

| 3. | Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust korraldada teatav haldusuurimine. Kui liikmesriigi arvates ei ole haldusuurimine vajalik, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused.
  Olenemata esimesest lõigust ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklit 40, võib taotluse saanud asutus keelduda haldusuurimise läbiviimisest, mis käsitleb summasid, mis maksukohustuslane on deklareerinud seoses telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenuste osutamisega, mis kuuluvad maksustamisele liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud asutus, ja mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda, üksnes siis, kui vähem kui kaks aastat varem korraldatud haldusuurimise käigus saadud teave sama maksukohustuslase kohta on juba edastatud taotluse esitanud asutusele.
  Liikmesriik, kes keeldub läbi viimast artikli 40 kohast haldusuurimist, kui ta on saanud teises lõigus nimetatud taotlusi, mille on saatnud taotluse esitanud asutus ja mida taotluse saanud asutus on hinnanud kooskõlas käesoleva lõike ja artikli 40 lõike 1 vahelist seost käsitleva parimate tavade avaldusega, mis võetakse vastu artikli 44 lõikes 2 ettenähtud menetluse kohaselt, peab sellegipoolest taotluse esitanud asutusele teatama, mis kuupäevadel ja mis väärtuses maksukohustuslane on taotluse esitanud asutuse liikmesriigis viimase kahe aasta jooksul mis tahes asjaomaseid kaupu tarninud või teenuseid osutanud.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõikes 1 osutatud taotlus võib sisaldada põhjendatud taotlust korraldada teatav haldusuurimine. Kui liikmesriigi arvates ei ole haldusuurimine vajalik, teatab ta taotluse esitanud asutusele viivitamata selle põhjused.

Olenemata esimesest lõigust ja ilma et see piiraks käesoleva määruse artiklit 40, võib taotluse saanud asutus keelduda haldusuurimise läbiviimisest, mis käsitleb summasid, mis maksukohustuslane on deklareerinud seoses telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenuste osutamisega, mis kuuluvad maksustamisele liikmesriigis, kus asub taotluse esitanud asutus, ja mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda, üksnes siis, kui vähem kui kaks aastat varem korraldatud haldusuurimise käigus saadud teave sama maksukohustuslase kohta on juba edastatud taotluse esitanud asutusele.

Liikmesriik, kes keeldub läbi viimast artikli 40 kohast haldusuurimist, kui ta on saanud teises lõigus nimetatud taotlusi, mille on saatnud taotluse esitanud asutus ja mida taotluse saanud asutus on hinnanud kooskõlas käesoleva lõike ja artikli 40 lõike 1 vahelist seost käsitleva parimate tavade avaldusega, mis võetakse vastu artikli 44 lõikes 2 ettenähtud menetluse kohaselt, peab sellegipoolest taotluse esitanud asutusele teatama, mis kuupäevadel ja mis väärtuses maksukohustuslane on taotluse esitanud asutuse liikmesriigis viimase kahe aasta jooksul mis tahes asjaomaseid kaupu tarninud või teenuseid osutanud.”

| 4. | Artiklile 17 lisatakse järgmine lõik:
  „Esimese lõigu kohaldamisel teeb iga asukohaliikmesriik iga tarbimisliikmesriigiga koostööd, et oleks võimalik kindlaks teha, kas maksukohustuslased, kelle asukoht on selle asukohaliikmesriigi territooriumil, deklareerivad ja tasuvad õigesti käibemaksu, mis kuulub tasumisele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenustelt, mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda. Asukohaliikmesriik teavitab tarbimisliikmesriiki mis tahes lahknevustest, millest ta teada saab.” |
| --- | --- |

4.

Artiklile 17 lisatakse järgmine lõik:

„Esimese lõigu kohaldamisel teeb iga asukohaliikmesriik iga tarbimisliikmesriigiga koostööd, et oleks võimalik kindlaks teha, kas maksukohustuslased, kelle asukoht on selle asukohaliikmesriigi territooriumil, deklareerivad ja tasuvad õigesti käibemaksu, mis kuulub tasumisele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenustelt, mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda. Asukohaliikmesriik teavitab tarbimisliikmesriiki mis tahes lahknevustest, millest ta teada saab.”

| 5. | Artikli 18 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Iga liikmesriik otsustab, kas ta osaleb teatavat liiki teabe vahetamisel ja kas ta teeb seda automaatse või kavakohase automaatse teabevahetuse teel. Iga liikmesriik aga peab osalema sellise talle kättesaadava teabe vahetuses, mis käsitleb telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenuseid, mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 18 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Iga liikmesriik otsustab, kas ta osaleb teatavat liiki teabe vahetamisel ja kas ta teeb seda automaatse või kavakohase automaatse teabevahetuse teel. Iga liikmesriik aga peab osalema sellise talle kättesaadava teabe vahetuses, mis käsitleb telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliselt osutatud teenuseid, mille puhul maksukohustuslane kasutab või otsustab mitte kasutada direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos ettenähtud erikorda.”

| 6. | Artikli 27 lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et ühendusesisese kaubatarnete või teenuseosutamisega seotud isikutel ning eelkõige mis tahes direktiivi 2006/112/EÜ II lisas nimetatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu või elektrooniliselt osutatavaid teenuseid osutavatel mitteasutatud maksukohustuslastel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta.
  Liikmesriigid edastavad sellise kinnituse elektroonilisel teel käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud korras.” |
| --- | --- |

6.

Artikli 27 lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Iga liikmesriigi pädevad asutused tagavad, et ühendusesisese kaubatarnete või teenuseosutamisega seotud isikutel ning eelkõige mis tahes direktiivi 2006/112/EÜ II lisas nimetatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu või elektrooniliselt osutatavaid teenuseid osutavatel mitteasutatud maksukohustuslastel on õigus saada kinnitus iga konkreetse isiku käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri kehtivuse kohta.

Liikmesriigid edastavad sellise kinnituse elektroonilisel teel käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 nimetatud korras.”

| 7. | VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
   
  „DIREKTIIVI 2006/112/EÜ XII JAOTISE 6. PEATÜKIS ETTENÄHTUD ERIKORDI KÄSITLEVAD SÄTTED”. |
| --- | --- |

7.

VI peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„DIREKTIIVI 2006/112/EÜ XII JAOTISE 6. PEATÜKIS ETTENÄHTUD ERIKORDI KÄSITLEVAD SÄTTED”.

| 8. | Artikkel 28 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 28
  Direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade puhul kohaldatakse järgmisi sätteid.” |
| --- | --- |

8.

Artikkel 28 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 28

Direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatükis sätestatud erikordade puhul kohaldatakse järgmisi sätteid.”

| 9. | Artikkel 29 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 29
  1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, esitab teabe oma tegevuse alustamise kohta registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 361. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.
  2.   Registreerimisliikmesriik edastab lõikes 1 osutatud teabe elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutusele 10 päeva jooksul selle kuu lõpust, mil teave saadi maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses. Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 369b sätestatud erikorda kasutava maksukohustuslase registreerimise sarnased üksikasjad edastatakse 10 päeva jooksul selle kuu lõpust, mil maksukohustuslane teatas oma nimetatud erikorra kohase tegevuse alustamisest. Samal viisil edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele asutustele maksukohustuslasele antud registreerimisnumber.
  Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, millega kõnealune teave edastatakse, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.
  3.   Registreerimisliikmesriik teavitab viivitamata elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevaid asutusi, kui maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, või maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, arvatakse erikorra kasutamisest välja.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 29 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 29

1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, esitab teabe oma tegevuse alustamise kohta registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 361. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.

2.   Registreerimisliikmesriik edastab lõikes 1 osutatud teabe elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevatele asutusele 10 päeva jooksul selle kuu lõpust, mil teave saadi maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole ühenduses. Direktiivi 2006/112/EÜ artiklis 369b sätestatud erikorda kasutava maksukohustuslase registreerimise sarnased üksikasjad edastatakse 10 päeva jooksul selle kuu lõpust, mil maksukohustuslane teatas oma nimetatud erikorra kohase tegevuse alustamisest. Samal viisil edastatakse teiste liikmesriikide pädevatele asutustele maksukohustuslasele antud registreerimisnumber.

Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, millega kõnealune teave edastatakse, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.

3.   Registreerimisliikmesriik teavitab viivitamata elektrooniliselt teiste liikmesriikide pädevaid asutusi, kui maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, või maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, arvatakse erikorra kasutamisest välja.”

| 10. | Artikli 30 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Käibedeklaratsioon koos direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 365 ja 369g sätestatud andmetega esitatakse elektrooniliselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.
  Registreerimisliikmesriik edastab selle teabe elektrooniliselt asjaomase tarbimisliikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt 10 päeva jooksul pärast selle kuu lõppu, mil käibedeklaratsioon saadi. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369g teises lõigus ettenähtud teave edastatakse ka asjaomase asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigid, kes on nõudnud maksudeklaratsiooni koostamist muus omavääringus kui euro, arvestavad summad ümber eurodesse, kasutades deklaratsiooniga hõlmatud ajavahemiku viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi. Ümberarvestamisel kasutatakse vahetuskursse, mis Euroopa Keskpank on kõnealuse päeva kohta avaldanud, või kui selle päeva kohta ei ole kursse avaldatud, siis järgmise avaldamispäeva vahetuskursse. Selle teabe edastamise tehnilised üksikasjad määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.” |
| --- | --- |

10.

Artikli 30 esimene ja teine lõik asendatakse järgmisega:

„Käibedeklaratsioon koos direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 365 ja 369g sätestatud andmetega esitatakse elektrooniliselt. Tehnilised üksikasjad, sealhulgas ühtne elektrooniline sõnum, määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.

Registreerimisliikmesriik edastab selle teabe elektrooniliselt asjaomase tarbimisliikmesriigi pädevale asutusele hiljemalt 10 päeva jooksul pärast selle kuu lõppu, mil käibedeklaratsioon saadi. Direktiivi 2006/112/EÜ artikli 369g teises lõigus ettenähtud teave edastatakse ka asjaomase asukohaliikmesriigi pädevale asutusele. Liikmesriigid, kes on nõudnud maksudeklaratsiooni koostamist muus omavääringus kui euro, arvestavad summad ümber eurodesse, kasutades deklaratsiooniga hõlmatud ajavahemiku viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi. Ümberarvestamisel kasutatakse vahetuskursse, mis Euroopa Keskpank on kõnealuse päeva kohta avaldanud, või kui selle päeva kohta ei ole kursse avaldatud, siis järgmise avaldamispäeva vahetuskursse. Selle teabe edastamise tehnilised üksikasjad määratakse kindlaks käesoleva määruse artikli 44 lõikes 2 sätestatud korras.”

| 11. | Artikkel 31 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 31
  Käesoleva määruse artikli 22 sätted kehtivad ka teabe suhtes, mille registreerimisliikmesriik on kogunud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 360, 361, 364, 365, 369c, 369f ja 369g kohaselt.” |
| --- | --- |

11.

Artikkel 31 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 31

Käesoleva määruse artikli 22 sätted kehtivad ka teabe suhtes, mille registreerimisliikmesriik on kogunud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 360, 361, 364, 365, 369c, 369f ja 369g kohaselt.”

| 12. | Artiklile 32 lisatakse järgmine lõik:
  „Tarbimisliikmesriigile direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud erikorra kohaselt ülekantavate maksete tegemisel jätab registreerimisliikmesriik esimeses ja teises lõigus osutatud summadest endale:






  a) | 1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 – 30 %; |
| --- | --- | --- |

12.

Artiklile 32 lisatakse järgmine lõik:

„Tarbimisliikmesriigile direktiivi 2006/112/EÜ XII jaotise 6. peatüki 3. jaos sätestatud erikorra kohaselt ülekantavate maksete tegemisel jätab registreerimisliikmesriik esimeses ja teises lõigus osutatud summadest endale:

a)

1. jaanuarist 2015 kuni 31. detsembrini 2016 – 30 %;

| b) | 1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018 – 15 %; |
| --- | --- |

b)

1. jaanuarist 2017 kuni 31. detsembrini 2018 – 15 %;

| c) | 1. jaanuarist 2019 – 0 %.” |
| --- | --- |

c)

1. jaanuarist 2019 – 0 %.”

| 13. | Artikkel 34 jäetakse välja. |
| --- | --- |

13.

Artikkel 34 jäetakse välja.

| 14. | Artikli 39 esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et artiklites 29 ja 30 kirjeldatud teabevahetuseks vajalikud olemasolevad või uued side- ja teabevahetussüsteemid toimivad. Komisjon vastutab mis tahes selliseks liikmesriikide vaheliseks teabevahetuseks vajalike elektrooniliste sidevõrkude/ühise süsteemliidese väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad selliste endi süsteemide väljatöötamise eest, mis võimaldavad sellist teavet elektrooniliste sidevõrkudega/ühise süsteemliidesega vahetada.” |
| --- | --- |

14.

Artikli 39 esimene lõik asendatakse järgmisega:

„Komisjon ja liikmesriigid tagavad, et artiklites 29 ja 30 kirjeldatud teabevahetuseks vajalikud olemasolevad või uued side- ja teabevahetussüsteemid toimivad. Komisjon vastutab mis tahes selliseks liikmesriikide vaheliseks teabevahetuseks vajalike elektrooniliste sidevõrkude/ühise süsteemliidese väljatöötamise eest. Liikmesriigid vastutavad selliste endi süsteemide väljatöötamise eest, mis võimaldavad sellist teavet elektrooniliste sidevõrkudega/ühise süsteemliidesega vahetada.”

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Käesoleva määruse artikleid 1 ja 2 kohaldatakse alates järgmistest kuupäevadest:

| a) | artiklit 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010; |
| --- | --- |

a)

artiklit 1 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2010;

| b) | artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015. |
| --- | --- |

b)

artiklit 2 kohaldatakse alates 1. jaanuarist 2015.

Käesolev määrus tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

(1)  7. septembri 2005. aasta arvamus.

1

(2)  12. mai 2005. aasta arvamus.

2

(3)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 11.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

4

(5)  Vaata käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 23.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2008/8/EÜ (ELT L 44, 20.2.2008, lk 11).”

6

(7)  ELT L 44, 20.2.2008, lk 23.”

7

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/7

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 144/2008,

19. veebruar 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 20. veebruaril 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 19. veebruari 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | IL | 53,3 |
| JO | 74,3 |
| MA | 43,5 |
| TN | 115,9 |
| TR | 93,6 |
| ZZ | 76,1 |
| 0707 00 05 | JO | 190,5 |
| MA | 143,8 |
| TR | 181,9 |
| ZZ | 172,1 |
| 0709 90 70 | MA | 52,4 |
| TR | 140,5 |
| ZA | 71,0 |
| ZZ | 88,0 |
| 0709 90 80 | EG | 60,4 |
| ZZ | 60,4 |
| 0805 10 20 | EG | 50,0 |
| IL | 51,5 |
| MA | 57,0 |
| TN | 47,7 |
| TR | 78,8 |
| ZZ | 57,0 |
| 0805 20 10 | IL | 110,6 |
| MA | 117,3 |
| ZZ | 114,0 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | CN | 42,0 |
| EG | 82,3 |
| IL | 80,1 |
| JM | 114,0 |
| MA | 128,9 |
| PK | 65,4 |
| TR | 81,4 |
| ZZ | 84,9 |
| 0805 50 10 | EG | 84,7 |
| IL | 96,9 |
| MA | 114,0 |
| TR | 113,2 |
| ZZ | 102,2 |
| 0808 10 80 | AR | 96,3 |
| CA | 88,1 |
| CN | 89,7 |
| MK | 39,9 |
| US | 109,1 |
| ZZ | 84,6 |
| 0808 20 50 | AR | 91,7 |
| CN | 92,4 |
| US | 122,0 |
| ZA | 92,3 |
| ZZ | 99,6 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

IL

53,3

JO

74,3

MA

43,5

TN

115,9

TR

93,6

ZZ

76,1

0707 00 05

JO

190,5

MA

143,8

TR

181,9

ZZ

172,1

0709 90 70

MA

52,4

TR

140,5

ZA

71,0

ZZ

88,0

0709 90 80

EG

60,4

ZZ

60,4

0805 10 20

EG

50,0

IL

51,5

MA

57,0

TN

47,7

TR

78,8

ZZ

57,0

0805 20 10

IL

110,6

MA

117,3

ZZ

114,0

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

CN

42,0

EG

82,3

IL

80,1

JM

114,0

MA

128,9

PK

65,4

TR

81,4

ZZ

84,9

0805 50 10

EG

84,7

IL

96,9

MA

114,0

TR

113,2

ZZ

102,2

0808 10 80

AR

96,3

CA

88,1

CN

89,7

MK

39,9

US

109,1

ZZ

84,6

0808 20 50

AR

91,7

CN

92,4

US

122,0

ZA

92,3

ZZ

99,6

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/9 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 145/2008,

19. veebruar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 796/2004, millega kehtestatakse nõukogu määruses (EÜ) nr 1782/2003 (millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks) ette nähtud nõuetele vastavuse, toetuse ümbersuunamise ning ühtse haldus- ja kontrollisüsteemi rakendamise üksikasjalikud reeglid

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1782/2003, millega kehtestatakse ühise põllumajanduspoliitika raames kohaldatavate otsetoetuskavade ühiseeskirjad ja teatavad toetuskavad põllumajandustootjate jaoks ning muudetakse määruseid (EMÜ) nr 2019/93, (EÜ) nr 1452/2001, (EÜ) nr 1453/2001, (EÜ) nr 1454/2001, (EÜ) nr 1868/94, (EÜ) nr 1251/1999, (EÜ) nr 1254/1999, (EÜ) nr 1673/2000, (EMÜ) nr 2358/71 ja (EÜ) nr 2529/2001, (1) eriti selle artikli 52 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2004 (2) kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakenduseeskirjad, mis käsitlevad muu hulgas ka kasvatatava kanepi tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimise tingimusi. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 796/2004 (2) kehtestatakse määruse (EÜ) nr 1782/2003 rakenduseeskirjad, mis käsitlevad muu hulgas ka kasvatatava kanepi tetrahüdrokannabinoolisisalduse kontrollimise tingimusi.

| (2) | Vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikele 2 on liikmesriigid komisjonile teatanud 2007. aastal külvatud kanepisortide tetrahüdrokannabinoolisisalduse kindlaksmääramise analüüside tulemused. Kõnealuseid tulemusi tuleb arvesse võtta, kui koostatakse nimekiri järgmistel turustusaastatel otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ning nimekiri 2008/2009. turustusaastaks ajutiselt heakskiidetud sortidest. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikele 2 on liikmesriigid komisjonile teatanud 2007. aastal külvatud kanepisortide tetrahüdrokannabinoolisisalduse kindlaksmääramise analüüside tulemused. Kõnealuseid tulemusi tuleb arvesse võtta, kui koostatakse nimekiri järgmistel turustusaastatel otsetoetuskõlblikest kanepisortidest ning nimekiri 2008/2009. turustusaastaks ajutiselt heakskiidetud sortidest.

| (3) | Vastavalt taotlusele, mille Rumeenia esitas kooskõlas määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikega 4, tuleks otsetoetuskõlblike kanepisortidele lisada kaks uut sorti. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt taotlusele, mille Rumeenia esitas kooskõlas määruse (EÜ) nr 796/2004 artikli 33 lõikega 4, tuleks otsetoetuskõlblike kanepisortidele lisada kaks uut sorti.

| (4) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 796/2004 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 796/2004 vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva määrusega ettenähtud meetmed on kooskõlas otsetoetuste korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 796/2004 II lisa asendatakse käesoleva määruse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 2008/2009. turustusaastast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 19. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1276/2007 (ELT L 284, 30.10.2007, lk 11).

1

(2)  ELT L 141, 30.4.2004, lk 18. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1550/2007 (ELT L 337, 21.12.2007, lk 79).

2

---

LISA

„II LISA

OTSETOETUSKÕLBLIKUD KANEPISORDID

a)   Kanepisordid

Beniko

Carmagnola

Chamaeleon

CS

Delta-Llosa

Delta 405

Denise

Dioica 88

Epsilon 68

Fedora 17

Felina 32

Felina 34 – Félina 34

Ferimon – Férimon

Fibranova

Fibrimon 24

Futura 75

Kompolti

Red Petiole

Santhica 23

Santhica 27

Silesia

Uso-31

b)   2008/2009. turustusaastaks heakskiidetud kanepisordid

Bialobrzeskie

Cannakomp

Diana (1)

Fasamo

Kompolti hibrid TC

Lipko

Lovrin 110

Silvana

UNIKO-B

Zenit (1)

---

(1)  Komisjoni otsusega 2007/69/EÜ (ELT L 32, 6.2.2007, lk 167) lubatud üksnes Rumeenias.

1

---

DIREKTIIVID

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/11

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/8/EÜ,

12. veebruar 2008,

millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses teenuste osutamise kohaga

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogia areng on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid sidevahendite abil. Kõnealuse arenguga kaasaskäimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljusid teenuseid maksustatakse praegu sihtkoha põhimõttest lähtuvalt. |
| --- | --- |

(1)

Siseturu väljaarendamine, üleilmastumine, õiguslike piirangute vähendamine ja tehnoloogia areng on üheskoos tinginud teenuskaubanduse mahu ja struktuuri tohutuid muutusi. Järjest enam on võimalik osutada paljusid teenuseid sidevahendite abil. Kõnealuse arenguga kaasaskäimiseks on aastate jooksul astutud vaid üksikuid samme ja paljusid teenuseid maksustatakse praegu sihtkoha põhimõttest lähtuvalt.

| (2) | Siseturu häireteta toimimiseks on vaja muuta nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (3) seoses teenuste osutamise kohaga, järgides ühise käibemaksusüsteemi toimimise uuendamise ja lihtsustamise alast komisjoni strateegiat. |
| --- | --- |

(2)

Siseturu häireteta toimimiseks on vaja muuta nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivi 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi, (3) seoses teenuste osutamise kohaga, järgides ühise käibemaksusüsteemi toimimise uuendamise ja lihtsustamise alast komisjoni strateegiat.

| (3) | Kõigi teenuste osutamise puhul peaks maksustamise kohaks olema põhimõtteliselt koht, kus toimub tegelik tarbimine. Kui ka teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja selliselt muudetakse, oleksid nii halduslikel kui ka poliitilistel põhjustel ikkagi vajalikud teatavad erandid kõnealusest üldeeskirjast. |
| --- | --- |

(3)

Kõigi teenuste osutamise puhul peaks maksustamise kohaks olema põhimõtteliselt koht, kus toimub tegelik tarbimine. Kui ka teenuste osutamise kohta käsitlevat üldeeskirja selliselt muudetakse, oleksid nii halduslikel kui ka poliitilistel põhjustel ikkagi vajalikud teatavad erandid kõnealusest üldeeskirjast.

| (4) | Maksukohustuslastele osutatavate teenuste puhul peaks teenuste osutamise kohta käsitleva üldreegli aluseks olema teenuse saaja, mitte teenuse osutaja asukoht. Teenuste osutamise kohta määravate reeglite kohaldamiseks ja ettevõtjatel lasuva halduskoormuse vähendamiseks tuleks maksukohustuslasi, kelle mõningad tegevused ei kuulu maksustamisele, käsitada maksukohustuslastena kõigi neile osutatud teenuste puhul. Sarnaselt tuleks käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslasi käsitada maksukohustuslastena. Vastavalt üldreeglitele ei tohiks need sätted laieneda nende teenuste osutamisele, mida maksukohustuslane saab iseenda või oma personali tarbeks. |
| --- | --- |

(4)

Maksukohustuslastele osutatavate teenuste puhul peaks teenuste osutamise kohta käsitleva üldreegli aluseks olema teenuse saaja, mitte teenuse osutaja asukoht. Teenuste osutamise kohta määravate reeglite kohaldamiseks ja ettevõtjatel lasuva halduskoormuse vähendamiseks tuleks maksukohustuslasi, kelle mõningad tegevused ei kuulu maksustamisele, käsitada maksukohustuslastena kõigi neile osutatud teenuste puhul. Sarnaselt tuleks käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslasi käsitada maksukohustuslastena. Vastavalt üldreeglitele ei tohiks need sätted laieneda nende teenuste osutamisele, mida maksukohustuslane saab iseenda või oma personali tarbeks.

| (5) | Kui teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslastele, peaks üldreegli kohaselt jätkuvalt olema teenuse osutamise kohaks teenuse osutaja äritegevuse asukoht. |
| --- | --- |

(5)

Kui teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslastele, peaks üldreegli kohaselt jätkuvalt olema teenuse osutamise kohaks teenuse osutaja äritegevuse asukoht.

| (6) | Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldreeglit kohaldada ning tuleks kohaldada teatavaid erandeid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskoha järgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavatele ettevõtjatele. |
| --- | --- |

(6)

Teatavatel asjaoludel ei saa maksukohustuslastele ega mittemaksukohustuslastele osutatavate teenuste osutamise kohta käsitlevat üldreeglit kohaldada ning tuleks kohaldada teatavaid erandeid. Kõnealused erandid peaksid suures osas põhinema olemasolevatel kriteeriumidel ja kajastama tarbimiskoha järgse maksustamise põhimõtet, tekitamata samal ajal ebaproportsionaalset halduskoormust teatavatele ettevõtjatele.

| (7) | Kui maksukohustuslane saab teenuse isikult, kelle asukoht ei ole samas liikmesriigis, peaks teatud juhtudel olema kohustuslik pöördmaksustamine, mille kohaselt maksukohustuslane peaks ise arvestama saadud teenuselt vastava käibemaksusumma. |
| --- | --- |

(7)

Kui maksukohustuslane saab teenuse isikult, kelle asukoht ei ole samas liikmesriigis, peaks teatud juhtudel olema kohustuslik pöördmaksustamine, mille kohaselt maksukohustuslane peaks ise arvestama saadud teenuselt vastava käibemaksusumma.

| (8) | Et lihtsustada nende ettevõtete kohustusi, kes alustavad tegevust liikmesriikides, kus neil ei ole asukohta, tuleks luua süsteem, mis võimaldaks neil kasutada käibemaksukohustuslasena registreerumiseks ja käibemaksu deklareerimiseks üht elektroonilist kontaktpunkti. Kuni selle korra kehtestamiseni tuleks kasutada maksukohustuslaste, kelle asukoht ei ole ühenduses, maksukohustuste täitmise hõlbustamiseks loodud korda. |
| --- | --- |

(8)

Et lihtsustada nende ettevõtete kohustusi, kes alustavad tegevust liikmesriikides, kus neil ei ole asukohta, tuleks luua süsteem, mis võimaldaks neil kasutada käibemaksukohustuslasena registreerumiseks ja käibemaksu deklareerimiseks üht elektroonilist kontaktpunkti. Kuni selle korra kehtestamiseni tuleks kasutada maksukohustuslaste, kelle asukoht ei ole ühenduses, maksukohustuste täitmise hõlbustamiseks loodud korda.

| (9) | Käesoleva direktiivi korrektsele kohaldamisele kaasaaitamiseks peaks iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitama koondaruande maksukohustuslastest ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslastest, kellele ta on osutanud maksustatavaid teenuseid, millele kohaldatakse pöördmaksustamist. |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva direktiivi korrektsele kohaldamisele kaasaaitamiseks peaks iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitama koondaruande maksukohustuslastest ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslastest, kellele ta on osutanud maksustatavaid teenuseid, millele kohaldatakse pöördmaksustamist.

| (10) | Mõned teenuse osutamise kohta käsitlevad muudatused võivad avaldada olulist mõju liikmesriikide eelarvele. Tõrgeteta ülemineku tagamiseks tuleks need muudatused sisse viia aja jooksul. |
| --- | --- |

(10)

Mõned teenuse osutamise kohta käsitlevad muudatused võivad avaldada olulist mõju liikmesriikide eelarvele. Tõrgeteta ülemineku tagamiseks tuleks need muudatused sisse viia aja jooksul.

| (11) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetme vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (4) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetme vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema.

| (12) | Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2006/112/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Alates 1. jaanuarist 2009 muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt:

| 1. | artikli 56 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõike 1 punkte j ja k ning lõiget 2 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.”; |
| --- | --- |

1.

artikli 56 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõike 1 punkte j ja k ning lõiget 2 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.”;

| 2. | artikli 57 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lõiget 1 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.”; |
| --- | --- |

2.

artikli 57 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lõiget 1 kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2009.”;

| 3. | artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Liikmesriigid kohaldavad artikli 58 punkti b kuni 31. detsembrini 2009 artikli 56 lõike 1 punktis j nimetatud raadio- ja teleringhäälinguteenuste suhtes, mida liikmesriigis asuvatele või seal alalist elu- või asukohta või peamist elukohta omavatele mittemaksukohustuslastele osutab maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kus ta teenuseid osutab, asub väljaspool ühendust või kes nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel omab alalist elu- või asukohta või peamist elukohta väljaspool ühendust.”; |
| --- | --- |

3.

artikli 59 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Liikmesriigid kohaldavad artikli 58 punkti b kuni 31. detsembrini 2009 artikli 56 lõike 1 punktis j nimetatud raadio- ja teleringhäälinguteenuste suhtes, mida liikmesriigis asuvatele või seal alalist elu- või asukohta või peamist elukohta omavatele mittemaksukohustuslastele osutab maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kus ta teenuseid osutab, asub väljaspool ühendust või kes nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel omab alalist elu- või asukohta või peamist elukohta väljaspool ühendust.”;

| 4. | artikkel 357 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 357
  Käesolevat peatükki kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014.”. |
| --- | --- |

4.

artikkel 357 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 357

Käesolevat peatükki kohaldatakse kuni 31. detsembrini 2014.”.

Artikkel 2

Alates 1. jaanuarist 2010 muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt:

| 1. | V jaotise 3. peatükk asendatakse järgmisega:
  „3.   PEATÜKK
  Teenuste osutamise koht
  1.   jagu
  Mõisted
  Artikkel 43
  Teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjade kohaldamisel:






  1. | maksukohustuslast, kelle kõik tegevused või tehingud ei ole maksustatavad kaubatarned või teenuseosutamised vastavalt artikli 2 lõikele 1, käsitatakse maksukohustuslasena kõigi talle osutatud teenuste puhul; |
| --- | --- | --- |

1.

V jaotise 3. peatükk asendatakse järgmisega:

„3.   PEATÜKK

Teenuste osutamise koht

1.   jagu

Mõisted

Artikkel 43

Teenuste osutamise kohta käsitlevate eeskirjade kohaldamisel:

1.

maksukohustuslast, kelle kõik tegevused või tehingud ei ole maksustatavad kaubatarned või teenuseosutamised vastavalt artikli 2 lõikele 1, käsitatakse maksukohustuslasena kõigi talle osutatud teenuste puhul;

| 2. | käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilisest isikust mittemaksukohustuslast käsitatakse maksukohustuslasena. |
| --- | --- |

2.

käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilisest isikust mittemaksukohustuslast käsitatakse maksukohustuslasena.

2.   jagu

Üldreeglid

Artikkel 44

Maksukohustuslasele, kes sellisena tegutseb, osutatavate teenuste osutamise kohaks on nimetatud isiku ettevõtte asukoht. Juhul, kui neid teenuseid osutatakse maksukohustuslase püsivale tegevuskohale, mis asub mujal kui tema ettevõtte asukohas, on nende teenuste osutamise kohaks nimetatud püsiva tegevuskoha koht. Sellise ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on teenuste osutamise kohaks neid teenuseid saava maksukohustuslase alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

Artikkel 45

Mittemaksukohustuslasele osutatavate teenuste osutamise kohaks on teenuse osutaja ettevõtte asukoht. Juhul, kui neid teenuseid osutatakse teenuse osutaja püsivast tegevuskohast, mis asub mujal kui tema ettevõtte asukohas, on nende teenuste osutamise kohaks nimetatud püsiva tegevuskoha koht. Sellise ettevõtte asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel on teenuste osutamise kohaks teenuse osutaja alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

3.   jagu

Erisätted

1.   alajagu

Vahendajate poolt teenuste osutamine

Artikkel 46

Teise isiku nimel ja eest tegutseva vahendaja poolt mittemaksukohustuslasele osutatavate teenuste osutamise kohaks on koht, kus teostatakse kooskõlas käesoleva direktiiviga vahendatav põhitehing.

2.   alajagu

Kinnisasjaga seotud teenuste osutamine

Artikkel 47

Kinnisasjaga seotud teenuste, sealhulgas ekspertide ja kinnisvaramaaklerite teenuste, hotelli- või muude sarnaste majutusteenuste, näiteks puhkelaagrite või kämpinguna kasutamiseks ettenähtud paikade majutusteenuste, kinnisasja kasutamise õiguste andmise teenuste ning ehitustööde ettevalmistamise ja korraldamisega seotud teenuste, näiteks arhitektide ja kohapealset järelevalvet teostavate ettevõtjate teenuste osutamise kohaks on kinnisasja asukoht.

3.   alajagu

Veoteenuste osutamine

Artikkel 48

Reisijateveo teenuste osutamise kohaks on veo toimumise koht, võttes arvesse läbitud vahemaid.

Artikkel 49

Kaubaveoteenuste (välja arvatud ühendusesiseste kaubaveoteenuste) mittemaksukohustuslastele osutamise kohaks on koht, kus vedu toimub, võttes arvesse läbitud vahemaid.

Artikkel 50

Ühendusesiseste kaubaveoteenuste mittemaksukohustuslastele osutamise kohaks on veo lähtekoht.

Artikkel 51

„Ühendusesisene kaubavedu” on igasugune kaubavedu, mille lähtekoht ja sihtkoht asuvad kahe erineva liikmesriigi territooriumil.

„Lähtekoht” on koht, kust kaubavedu tegelikult algab, arvestamata vahemaad, mis tuli läbida kaupade asukohani jõudmiseks, ning „sihtkoht” on koht, kus kaubavedu tegelikult lõpeb.

Artikkel 52

Liikmesriigid ei pea käibemaksuga maksustama mittemaksukohustuslastele osutatava ühendusesisese kaubaveoteenuse seda osa, mis toimub ühenduse territooriumi alla mittekuuluvate vete kohal.

4.   alajagu

Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus-, meelelahutusteenuste ja muude sarnaste teenuste osutamine, veoga seotud kõrvalteenuste osutamine ning vallasasja hindamine või töö vallasasjaga

Artikkel 53

Kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutusürituste või sarnaste üritustega, nagu messid ja näitused, seotud teenuste ja kõrvalteenuste, kaasa arvatud selliste ürituste korraldajate osutatavate teenuste osutamise kohaks on koht, kus kõnealused üritused füüsiliselt toimuvad.

Artikkel 54

Järgmiste teenuste mittemaksukohustuslastele osutamise kohaks on teenuste füüsilise osutamise koht:

| a) | veoga seotud kõrvalteenused, nagu laadimine, mahalaadimine, teisaldamine ja muu sarnane tegevus; |
| --- | --- |

a)

veoga seotud kõrvalteenused, nagu laadimine, mahalaadimine, teisaldamine ja muu sarnane tegevus;

| b) | materiaalse vallasasja hindamine või töö materiaalse vallasasjaga. |
| --- | --- |

b)

materiaalse vallasasja hindamine või töö materiaalse vallasasjaga.

5.   alajagu

Restorani- ja toitlustusteenuste osutamine

Artikkel 55

Restorani- ja toitlustusteenuste osutamise kohaks on teenuste füüsilise osutamise koht, välja arvatud laeva või õhusõiduki pardal või rongis ühenduses toimuva reisijateveo osa ajal füüsiliselt osutatud teenuste puhul.

6.   alajagu

Veovahendite rent

Artikkel 56

1.   Veovahendi lühiajalisele rendile andmise kohaks on koht, kus veovahend tegelikult kliendi käsutusse antakse.

2.   Lõikes 1 käsitatakse „lühiajalisena” veovahendite jätkuvat valdamist või kasutamist ajavahemikul, mis ei ole pikem kui 30 päeva ja laevade puhul ajavahemikul, mis ei ole pikem kui 90 päeva.

7.   alajagu

Restorani- ja toitlustusteenuste osutamine laeva või õhusõiduki pardal või rongis tarbimiseks

Artikkel 57

1.   Laeva või õhusõiduki pardal või rongis ühenduses toimuva reisijateveo osa ajal füüsiliselt osutatavate restorani- ja toitlustusteenuste osutamise koht on reisijateveo lähtekoht.

2.   Lõike 1 kohaldamisel käsitatakse „ühenduses toimuva reisijateveo osana” sellist veo osa, mis ühenduse territooriumist väljaspool peatumata kulgeb reisijateveo lähtekohast sihtkohta.

„Reisijateveo lähtekoht” on esimene reisijate pealeminekuks kavandatud ühenduses asuv koht, isegi kui see on pärast ühendusest väljaspool toimunud veoetappi.

„Reisijateveo sihtkoht” on viimane reisijate mahaminekuks kavandatud ühenduses asuv koht, isegi kui see on enne ühendusest väljaspool toimuvat veoetappi.

Edasi-tagasiveo korral käsitatakse tagasivedu eraldi veona.

8.   alajagu

Mittemaksukohustuslastele elektrooniliste teenuste osutamine

Artikkel 58

Elektrooniliselt osutatavate teenuste, eelkõige II lisas nimetatud teenuste, mida liikmesriigis asuvatele või seal alalist elu- või asukohta või peamist elukohta omavatele mittemaksukohustuslastele osutab maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kust ta teenust osutab, on väljaspool ühendust või kes nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel omab alalist elu- või asukohta või peamist elukohta väljaspool ühendust, osutamise kohaks on mittemaksukohustuslase asukoht või tema alaline elu- või asukoht või peamine elukoht.

Kui teenuse osutaja ja saaja suhtlevad elektronposti teel, ei tähenda see iseenesest, et osutatav teenus on elektrooniliselt osutatav teenus.

9.   alajagu

Väljaspool ühendust asuvatele mittemaksukohustuslastele teenuste osutamine

Artikkel 59

Mittemaksukohustuslasele, kelle asukoht või alaline asu- või elukoht või peamine elukoht on väljaspool ühendust, osutatud järgmiste teenuste osutamise kohaks on koht, kus on kõnealuse isiku asukoht, tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht:

| a) | autoriõiguste, patentide, litsentside, kaubamärkide ja muude sarnaste õiguste võõrandamine ja kasutada andmine; |
| --- | --- |

a)

autoriõiguste, patentide, litsentside, kaubamärkide ja muude sarnaste õiguste võõrandamine ja kasutada andmine;

| b) | reklaamiteenused; |
| --- | --- |

b)

reklaamiteenused;

| c) | konsultantide, inseneride, konsultatsioonibüroode, juristide ja raamatupidajate teenused ja muud sarnased teenused, samuti andmetöötlus- ning teabeandmisteenused; |
| --- | --- |

c)

konsultantide, inseneride, konsultatsioonibüroode, juristide ja raamatupidajate teenused ja muud sarnased teenused, samuti andmetöötlus- ning teabeandmisteenused;

| d) | teatava majandustegevuse või käesolevas artiklis nimetatud õiguse teostamisest täielikult või osaliselt loobumise kohustused; |
| --- | --- |

d)

teatava majandustegevuse või käesolevas artiklis nimetatud õiguse teostamisest täielikult või osaliselt loobumise kohustused;

| e) | panga-, finants- ja kindlustustehingud, sealhulgas edasikindlustamine, välja arvatud seifide üürimine; |
| --- | --- |

e)

panga-, finants- ja kindlustustehingud, sealhulgas edasikindlustamine, välja arvatud seifide üürimine;

| f) | personali rendileandmine; |
| --- | --- |

f)

personali rendileandmine;

| g) | materiaalse vallasasja, välja arvatud mis tahes veovahendite rendileandmine; |
| --- | --- |

g)

materiaalse vallasasja, välja arvatud mis tahes veovahendite rendileandmine;

| h) | maagaasi ja elektrienergia jaotussüsteemidele juurdepääsu võimaldamine, nende kaudu toimuv transport ja edastamine ning muud nendega otseselt seotud teenused; |
| --- | --- |

h)

maagaasi ja elektrienergia jaotussüsteemidele juurdepääsu võimaldamine, nende kaudu toimuv transport ja edastamine ning muud nendega otseselt seotud teenused;

| i) | telekommunikatsiooniteenused; |
| --- | --- |

i)

telekommunikatsiooniteenused;

| j) | raadio- ja teleringhäälinguteenused; |
| --- | --- |

j)

raadio- ja teleringhäälinguteenused;

| k) | elektrooniliselt osutatavad, eelkõige II lisas nimetatud teenused. |
| --- | --- |

k)

elektrooniliselt osutatavad, eelkõige II lisas nimetatud teenused.

Kui teenuse osutaja ja saaja suhtlevad elektronposti teel, ei tähenda see iseenesest, et osutatav teenus on elektrooniliselt osutatav teenus.

10.   alajagu

Topeltmaksustamise või maksustamata jätmise vältimine

Artikkel 59a

Topeltmaksustamise, maksustamata jätmise ja konkurentsi moonutamise vältimiseks võivad liikmesriigid seoses teenustega, mille osutamise kohta reguleeritakse artiklitega 44, 45, 56 ja 59, käsitada:

| a) | nende territooriumil asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta väljaspool ühendust asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub väljaspool ühendust; |
| --- | --- |

a)

nende territooriumil asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta väljaspool ühendust asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub väljaspool ühendust;

| b) | väljaspool ühendust asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta nende territooriumil asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub nende territooriumil. |
| --- | --- |

b)

väljaspool ühendust asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta nende territooriumil asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub nende territooriumil.

Käesolevat sätet ei kohaldata siiski elektrooniliselt osutatud teenuste suhtes, kui neid teenuseid osutatakse mittemaksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole ühenduses.

Artikkel 59b

Liikmesriigid kohaldavad artikli 59a punkti b telekommunikatsiooniteenuste ning artikli 59 esimese lõigu punktis j nimetatud raadio- ja teleringhäälinguteenuste suhtes, mida liikmesriigis asuvatele või seal alalist elu- või asukohta või peamist elukohta omavatele mittemaksukohustuslastele osutab maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht, kust ta teenuseid osutab, on väljaspool ühendust või kes nimetatud asukoha või püsiva tegevuskoha puudumisel omab alalist elu- või asukohta või peamist elukohta väljaspool ühendust.”;

| 2. | artikli 98 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Vähendatud maksumäärasid ei kohaldata elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes.”; |
| --- | --- |

2.

artikli 98 lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Vähendatud maksumäärasid ei kohaldata elektrooniliselt osutatavate teenuste suhtes.”;

| 3. | artikli 170 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Igal maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole direktiivi 86/560/EMÜ (5) artikli 1, direktiivi 2008/9/EÜ (6) artikli 2 punkti 1 ja artikli 3 ning käesoleva direktiivi artikli 171 tähenduses liikmesriigis, kus ta soetab kaupu ja saab teenuseid või impordib käibemaksuga maksustatavaid kaupu, on õigus käibemaksu tagastamisele, kui kaupu ja teenuseid kasutatakse järgmiste tehingute tarbeks: |
| --- | --- |

3.

artikli 170 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Igal maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole direktiivi 86/560/EMÜ (5) artikli 1, direktiivi 2008/9/EÜ (6) artikli 2 punkti 1 ja artikli 3 ning käesoleva direktiivi artikli 171 tähenduses liikmesriigis, kus ta soetab kaupu ja saab teenuseid või impordib käibemaksuga maksustatavaid kaupu, on õigus käibemaksu tagastamisele, kui kaupu ja teenuseid kasutatakse järgmiste tehingute tarbeks:

| 4. | artiklit 171 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käibemaks tagastatakse direktiivis 2008/9/EÜ sätestatud üksikasjalike eeskirjade kohaselt maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole liikmesriigis, kus nad soetavad kaupu ja saavad teenuseid või impordivad käibemaksuga maksustatavaid kaupu, vaid teises liikmesriigis.”; |
| --- | --- | --- |

4.

artiklit 171 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käibemaks tagastatakse direktiivis 2008/9/EÜ sätestatud üksikasjalike eeskirjade kohaselt maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole liikmesriigis, kus nad soetavad kaupu ja saavad teenuseid või impordivad käibemaksuga maksustatavaid kaupu, vaid teises liikmesriigis.”;

| b) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Direktiivi 86/560/EMÜ ei kohaldata:






  a) | käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on tagastamisliikmesriigi õiguse kohaselt esitatud ebaõigelt; |
| --- | --- | --- |

b)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Direktiivi 86/560/EMÜ ei kohaldata:

a)

käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on tagastamisliikmesriigi õiguse kohaselt esitatud ebaõigelt;

| b) | käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on esitatud seoses kaupadega, mille tarnimine on või võib olla maksust vabastatud artikli 138 või artikli 146 lõike 1 punkti b alusel.”; |
| --- | --- |

b)

käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on esitatud seoses kaupadega, mille tarnimine on või võib olla maksust vabastatud artikli 138 või artikli 146 lõike 1 punkti b alusel.”;

| 5. | lisatakse järgmine artikkel 171a:
  „Artikkel 171a
  Liikmesriigid võivad selle asemel, et direktiivi 86/560/EMÜ või direktiivi 2008/9/EÜ alusel tagastada sellistelt maksukohustuslasele tarnitud kaupadelt või talle osutatud teenustelt tasutud käibemaks, millelt käibemaksu tasumise eest maksukohustuslane artiklite 194 kuni 197 või artikli 199 kohaselt vastutab, lubada selle maksu mahaarvamist vastavalt artiklis 168 sätestatud menetlusele. Direktiivi 86/560/EMÜ artikli 2 lõikest 2 ja artikli 4 lõikest 2 tulenevad piirangud võib säilitada.
  Selleks võivad liikmesriigid käibemaksu tasumise eest vastutava maksukohustuslase direktiivi 86/560/EMÜ või direktiivi 2008/9/EÜ kohaselt tagastamismenetlusest välja arvata.”; |
| --- | --- |

5.

lisatakse järgmine artikkel 171a:

„Artikkel 171a

Liikmesriigid võivad selle asemel, et direktiivi 86/560/EMÜ või direktiivi 2008/9/EÜ alusel tagastada sellistelt maksukohustuslasele tarnitud kaupadelt või talle osutatud teenustelt tasutud käibemaks, millelt käibemaksu tasumise eest maksukohustuslane artiklite 194 kuni 197 või artikli 199 kohaselt vastutab, lubada selle maksu mahaarvamist vastavalt artiklis 168 sätestatud menetlusele. Direktiivi 86/560/EMÜ artikli 2 lõikest 2 ja artikli 4 lõikest 2 tulenevad piirangud võib säilitada.

Selleks võivad liikmesriigid käibemaksu tasumise eest vastutava maksukohustuslase direktiivi 86/560/EMÜ või direktiivi 2008/9/EÜ kohaselt tagastamismenetlusest välja arvata.”;

| 6. | XI jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgmine artikkel 192a:
  „Artikkel 192a
  Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse maksukohustuslast, kellel on selle liikmesriigi territooriumil, kus maks tasumisele kuulub, püsiv tegevuskoht, selles liikmesriigis asukohta mitteomava maksukohustuslasena, kui on täidetud järgmised tingimused:






  a) | ta teostab kõnealuse liikmesriigi territooriumil maksustatavaid kaubatarneid või teenuseosutamisi; |
| --- | --- | --- |

6.

XI jaotise 1. peatüki 1. jaole lisatakse järgmine artikkel 192a:

„Artikkel 192a

Käesoleva jao kohaldamisel käsitatakse maksukohustuslast, kellel on selle liikmesriigi territooriumil, kus maks tasumisele kuulub, püsiv tegevuskoht, selles liikmesriigis asukohta mitteomava maksukohustuslasena, kui on täidetud järgmised tingimused:

a)

ta teostab kõnealuse liikmesriigi territooriumil maksustatavaid kaubatarneid või teenuseosutamisi;

| b) | tema tegevuskoht kõnealuse liikmesriigi territooriumil ei osale kõnealuses kaubatarnes ega teenuseosutamises.”; |
| --- | --- |

b)

tema tegevuskoht kõnealuse liikmesriigi territooriumil ei osale kõnealuses kaubatarnes ega teenuseosutamises.”;

| 7. | artikkel 196 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 196
  Käibemaksu tasuvad kõik maksukohustuslased ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslased, kellele osutatakse artiklis 44 nimetatud teenuseid, juhul kui teenuseid osutab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole liikmesriigis.”; |
| --- | --- |

7.

artikkel 196 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 196

Käibemaksu tasuvad kõik maksukohustuslased ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslased, kellele osutatakse artiklis 44 nimetatud teenuseid, juhul kui teenuseid osutab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole liikmesriigis.”;

| 8. | artiklisse 214 lisatakse järgmised punktid:






  „d) | iga maksukohustuslane, kes selle riigi territooriumil saab teenuseid, mille eest ta artikli 196 kohaselt peab tasuma käibemaksu; |
| --- | --- | --- |

8.

artiklisse 214 lisatakse järgmised punktid:

„d)

iga maksukohustuslane, kes selle riigi territooriumil saab teenuseid, mille eest ta artikli 196 kohaselt peab tasuma käibemaksu;

| e) | iga maksukohustuslane, kelle asukoht on selle riigi territooriumil ja kes osutab teise liikmesriigi territooriumil teenuseid, millelt artikli 196 kohaselt peab käibemaksu tasuma üksnes teenuse saaja.”; |
| --- | --- |

e)

iga maksukohustuslane, kelle asukoht on selle riigi territooriumil ja kes osutab teise liikmesriigi territooriumil teenuseid, millelt artikli 196 kohaselt peab käibemaksu tasuma üksnes teenuse saaja.”;

| 9. | artikkel 262 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 262
  Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruande, milles esitatakse järgmised andmed:






  a) | käibemaksukohustuslasena registreeritud soetajad, kellele ta on tarninud kaupu vastavalt artikli 138 lõikes 1 ja lõike 2 punktis c määratletud tingimustele; |
| --- | --- | --- |

9.

artikkel 262 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 262

Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruande, milles esitatakse järgmised andmed:

a)

käibemaksukohustuslasena registreeritud soetajad, kellele ta on tarninud kaupu vastavalt artikli 138 lõikes 1 ja lõike 2 punktis c määratletud tingimustele;

| b) | käibemaksukohustuslasena registreeritud isikud, kellele ta on tarninud kaupu, mis olid talle endale tarnitud artiklis 42 nimetatud ühendusesisese soetusena; |
| --- | --- |

b)

käibemaksukohustuslasena registreeritud isikud, kellele ta on tarninud kaupu, mis olid talle endale tarnitud artiklis 42 nimetatud ühendusesisese soetusena;

| c) | maksukohustuslased ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslased, kellele ta on osutanud teenuseid, mis ei ole käibemaksust vabastatud liikmesriigis, kus tehing maksustatakse ja millelt teenuse saaja peab artikli 196 kohaselt maksu tasuma.”; |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslased ja käibemaksukohustuslasena registreeritud juriidilistest isikutest mittemaksukohustuslased, kellele ta on osutanud teenuseid, mis ei ole käibemaksust vabastatud liikmesriigis, kus tehing maksustatakse ja millelt teenuse saaja peab artikli 196 kohaselt maksu tasuma.”;

| 10. | artikli 264 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | punktid a ja b asendatakse järgmisega:






  „a) | maksukohustuslasele selles liikmesriigis, kus koondaruanne tuleb esitada, antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille alusel maksukohustuslane on teinud kaubatarneid artikli 138 lõikes 1 määratletud tingimustel ning mille alusel ta on osutanud maksustatavaid teenuseid artiklis 44 sätestatud tingimustel; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

artikli 264 lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

a)

punktid a ja b asendatakse järgmisega:

„a)

maksukohustuslasele selles liikmesriigis, kus koondaruanne tuleb esitada, antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille alusel maksukohustuslane on teinud kaubatarneid artikli 138 lõikes 1 määratletud tingimustel ning mille alusel ta on osutanud maksustatavaid teenuseid artiklis 44 sätestatud tingimustel;

| b) | kaupade soetajale või teenuste saajale koondaruande esitamise liikmesriigist erinevas liikmesriigis antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille alusel talle kaubad tarniti või teenused osutati;” |
| --- | --- |

b)

kaupade soetajale või teenuste saajale koondaruande esitamise liikmesriigist erinevas liikmesriigis antud käibemaksukohustuslasena registreerimise number, mille alusel talle kaubad tarniti või teenused osutati;”

| b) | punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | maksukohustuslase tehtud kaubatarnete koguväärtus ja osutatud teenuste koguväärtus iga kaubasoetaja või teenusesaaja lõikes;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

maksukohustuslase tehtud kaubatarnete koguväärtus ja osutatud teenuste koguväärtus iga kaubasoetaja või teenusesaaja lõikes;”

| 11. | artiklit 358 muudetakse järgmiselt:






  a) | punkt 2 asendatakse järgmisega:






  „2. | „elektroonilised teenused” ja „elektrooniliselt osutatavad teenused” – artikli 59 esimese lõigu punktis k nimetatud teenused;” |
| --- | --- | --- | --- |

11.

artiklit 358 muudetakse järgmiselt:

a)

punkt 2 asendatakse järgmisega:

„2.

„elektroonilised teenused” ja „elektrooniliselt osutatavad teenused” – artikli 59 esimese lõigu punktis k nimetatud teenused;”

| b) | punkt 4 asendatakse järgmisega:






  „4. | „tarbimisliikmesriik” – liikmesriik, mida peetakse artikli 58 kohaselt elektrooniliste teenuste osutamise kohaks;” |
| --- | --- | --- |

b)

punkt 4 asendatakse järgmisega:

„4.

„tarbimisliikmesriik” – liikmesriik, mida peetakse artikli 58 kohaselt elektrooniliste teenuste osutamise kohaks;”

| 12. | II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „ARTIKLIS 58 JA ARTIKLI 59 ESIMESE LÕIGU PUNKTIS K OSUTATUD ELEKTROONILISELT OSUTATAVATE TEENUSTE NÄIDISLOETELU”. |
| --- | --- |

12.

II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„ARTIKLIS 58 JA ARTIKLI 59 ESIMESE LÕIGU PUNKTIS K OSUTATUD ELEKTROONILISELT OSUTATAVATE TEENUSTE NÄIDISLOETELU”.

Artikkel 3

Alates 1. jaanuarist 2011 asendatakse direktiivi 2006/112/EÜ artiklid 53 ja 54 järgmisega:

„Artikkel 53

Maksukohustuslasele osutatavate kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutusüritustele või sarnastele üritustele, nagu messidele ja näitustele, sissepääsuga seotud teenuste ja kõrvalteenuste osutamise kohaks on koht, kus kõnealused üritused tegelikult toimuvad.

Artikkel 54

1.   Mittemaksukohustuslasele osutatavate kultuuri-, kunsti-, spordi-, teadus-, haridus- ja meelelahutusürituste või sarnaste üritustega, nagu messid ja näitused, seotud teenuste ja kõrvalteenuste, kaasa arvatud selliste ürituste korraldajate osutatavate teenuste osutamise kohaks on koht, kus kõnealused üritused tegelikult toimuvad.

2.   Järgmiste teenuste mittemaksukohustuslasele osutamise kohaks on teenuste füüsilise osutamise koht:

| a) | veoga seotud kõrvalteenused, nagu laadimine, mahalaadimine, teisaldamine ja muu sarnane tegevus; |
| --- | --- |

a)

veoga seotud kõrvalteenused, nagu laadimine, mahalaadimine, teisaldamine ja muu sarnane tegevus;

| b) | materiaalse vallasasja hindamine või töö materiaalse vallasasjaga.”. |
| --- | --- |

b)

materiaalse vallasasja hindamine või töö materiaalse vallasasjaga.”.

Artikkel 4

Alates 1. jaanuarist 2013 asendatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 56 lõige 2 järgmisega:

„2.   Mittemaksukohustuslasele veovahendi rendile andmise kohaks, välja arvatud lühiajalise rendi puhul, on koht, kus on teenuse tarbija asukoht, tema alaline asu- või elukoht või peamine elukoht.

Lõbusõidulaeva mittemaksukohustuslasele rentimise (välja arvatud lühiajaline rent) kohaks on aga koht, kus lõbusõidulaev tegelikult rendilevõtja käsutusse antakse, kui teenuseosutaja osutab seda teenust tegelikult oma selles kohas asuvast asukohast või püsivast tegevuskohast.

3.   Lõigetes 1 ja 2 käsitatakse „lühiajalisena” veovahendite jätkuvat valdamist või kasutamist ajavahemikul, mis ei ole pikem kui 30 päeva ja laevade puhul ajavahemikul, mis ei ole pikem kui 90 päeva.”.

Artikkel 5

Alates 1. jaanuarist 2015 muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ järgmiselt:

| 1. | V jaotise 3. peatüki 3. jao 8. alajagu asendatakse järgmisega:
  „8.   alajagu
  Mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliste teenuste osutamine
  Artikkel 58
  Mittemaksukohustuslasele osutatavate järgmiste teenuste osutamise kohaks on kõnealuse isiku asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht:






  a) | telekommunikatsiooniteenused; |
| --- | --- | --- |

1.

V jaotise 3. peatüki 3. jao 8. alajagu asendatakse järgmisega:

„8.   alajagu

Mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliste teenuste osutamine

Artikkel 58

Mittemaksukohustuslasele osutatavate järgmiste teenuste osutamise kohaks on kõnealuse isiku asukoht, alaline asu- või elukoht või peamine elukoht:

a)

telekommunikatsiooniteenused;

| b) | raadio- ja teleringhäälinguteenused; |
| --- | --- |

b)

raadio- ja teleringhäälinguteenused;

| c) | elektrooniliselt osutatavad, eelkõige II lisas nimetatud teenused. |
| --- | --- |

c)

elektrooniliselt osutatavad, eelkõige II lisas nimetatud teenused.

Kui teenuse osutaja ja saaja suhtlevad elektronposti teel, ei tähenda see iseenesest, et osutatav teenus on elektrooniliselt osutatav teenus.”;

| 2. | artikli 59 esimese lõigu punktid i, j ja k ning teine lõik jäetakse välja; |
| --- | --- |

2.

artikli 59 esimese lõigu punktid i, j ja k ning teine lõik jäetakse välja;

| 3. | artikkel 59a asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 59a
  Topeltmaksustamise, maksustamata jätmise ja konkurentsi moonutamise vältimiseks võivad liikmesriigid seoses teenustega, mille osutamise kohta reguleeritakse artiklitega 44, 45, 56, 58 ja 59, käsitada:






  a) | nende territooriumil asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta väljaspool ühendust asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub väljaspool ühendust; |
| --- | --- | --- |

3.

artikkel 59a asendatakse järgmisega:

„Artikkel 59a

Topeltmaksustamise, maksustamata jätmise ja konkurentsi moonutamise vältimiseks võivad liikmesriigid seoses teenustega, mille osutamise kohta reguleeritakse artiklitega 44, 45, 56, 58 ja 59, käsitada:

a)

nende territooriumil asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta väljaspool ühendust asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub väljaspool ühendust;

| b) | väljaspool ühendust asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta nende territooriumil asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub nende territooriumil.”; |
| --- | --- |

b)

väljaspool ühendust asuvat mõne või kõigi selliste teenuste osutamise kohta nende territooriumil asuva kohana, kui teenuste tegelik kasutamine ja neist kasusaamine toimub nende territooriumil.”;

| 4. | artikkel 59b jäetakse välja; |
| --- | --- |

4.

artikkel 59b jäetakse välja;

| 5. | artikli 204 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:
  „Liikmesriigid ei või kohaldada teises lõigus nimetatud valikut nende artikli 358a punktis l määratletud maksukohustuslaste suhtes, kelle asukoht ei ole ühenduses ja kes on valinud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava erikorra.”; |
| --- | --- |

5.

artikli 204 lõike 1 kolmas lõik asendatakse järgmisega:

„Liikmesriigid ei või kohaldada teises lõigus nimetatud valikut nende artikli 358a punktis l määratletud maksukohustuslaste suhtes, kelle asukoht ei ole ühenduses ja kes on valinud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ja elektrooniliste teenuste suhtes kohaldatava erikorra.”;

| 6. | XII jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:
   
  „Mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ning elektroonilisi teenuseid osutavate mitteasutatud maksukohustuslaste suhtes kohaldatavad erikorrad”; |
| --- | --- |

6.

XII jaotise 6. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega:

„Mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ning elektroonilisi teenuseid osutavate mitteasutatud maksukohustuslaste suhtes kohaldatavad erikorrad”;

| 7. | artikkel 357 jäetakse välja; |
| --- | --- |

7.

artikkel 357 jäetakse välja;

| 8. | artikkel 358 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 358
  Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:






  1. | „telekommunikatsiooniteenused” ja „ringhäälinguteenused” – artikli 58 esimese lõigu punktides a ja b nimetatud teenused; |
| --- | --- | --- |

8.

artikkel 358 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 358

Käesolevas peatükis kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:

1.

„telekommunikatsiooniteenused” ja „ringhäälinguteenused” – artikli 58 esimese lõigu punktides a ja b nimetatud teenused;

| 2. | „elektroonilised teenused” ja „elektrooniliselt osutatavad teenused” – artikli 58 esimese lõigu punktis c nimetatud teenused; |
| --- | --- |

2.

„elektroonilised teenused” ja „elektrooniliselt osutatavad teenused” – artikli 58 esimese lõigu punktis c nimetatud teenused;

| 3. | „tarbimisliikmesriik” – liikmesriik, mida peetakse artikli 58 kohaselt telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste osutamise kohaks; |
| --- | --- |

3.

„tarbimisliikmesriik” – liikmesriik, mida peetakse artikli 58 kohaselt telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste osutamise kohaks;

| 4. | „käibedeklaratsioon” – deklaratsioon, mis sisaldab igas liikmesriigis tasumisele kuuluva maksusumma kindlaksmääramiseks vajalikku teavet.”; |
| --- | --- |

4.

„käibedeklaratsioon” – deklaratsioon, mis sisaldab igas liikmesriigis tasumisele kuuluva maksusumma kindlaksmääramiseks vajalikku teavet.”;

| 9. | XII jaotise 6. peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:
   
  „Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste, kelle asukoht ei ole ühenduses, suhtes kohaldatav erikord”; |
| --- | --- |

9.

XII jaotise 6. peatüki 2. jao pealkiri asendatakse järgmisega:

„Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste, kelle asukoht ei ole ühenduses, suhtes kohaldatav erikord”;

| 10. | XII jaotise 6. peatüki 2. jaole lisatakse järgmine artikkel 358a:
  „Artikkel 358a
  Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:






  1. | „maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses” – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht ega püsiv tegevuskoht ei paikne ühenduse territooriumil ja kes ei ole muidu kohustatud ennast käibemaksukohustuslasena registreerima; |
| --- | --- | --- |

10.

XII jaotise 6. peatüki 2. jaole lisatakse järgmine artikkel 358a:

„Artikkel 358a

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:

1.

„maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses” – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht ega püsiv tegevuskoht ei paikne ühenduse territooriumil ja kes ei ole muidu kohustatud ennast käibemaksukohustuslasena registreerima;

| 2. | „registreerimisliikmesriik” – liikmesriik, keda maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, teavitab, kui ta hakkab käesoleva jao sätete kohaselt ühenduse territooriumil maksukohustuslasena tegutsema.”; |
| --- | --- |

2.

„registreerimisliikmesriik” – liikmesriik, keda maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, teavitab, kui ta hakkab käesoleva jao sätete kohaselt ühenduse territooriumil maksukohustuslasena tegutsema.”;

| 11. | artiklid 359 kuni 365 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 359
  Liikmesriigid lubavad kasutada käesolevat erikorda maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole ühenduses ja kes osutab telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid liikmesriigis asukohta omavale või seal alalist või peamist elukohta omavale mittemaksukohustuslasele. Käesolevat erikorda kohaldatakse kõikide selliste ühenduses osutatavate teenuste suhtes.
  Artikkel 360
  Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, teavitab oma registreerimisliikmesriiki, kui tema tegevus maksukohustuslasena algab, lõpeb või muutub sel määral, et ei vasta enam käesoleva erikorra tingimustele. Sellekohane teave saadetakse elektrooniliselt.
  Artikkel 361
  1.   Oma maksustatava tegevuse alustamisel esitab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, registreerimisliikmesriigile järgmise teabe:






  a) | nimi; |
| --- | --- | --- |

11.

artiklid 359 kuni 365 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 359

Liikmesriigid lubavad kasutada käesolevat erikorda maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole ühenduses ja kes osutab telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid liikmesriigis asukohta omavale või seal alalist või peamist elukohta omavale mittemaksukohustuslasele. Käesolevat erikorda kohaldatakse kõikide selliste ühenduses osutatavate teenuste suhtes.

Artikkel 360

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, teavitab oma registreerimisliikmesriiki, kui tema tegevus maksukohustuslasena algab, lõpeb või muutub sel määral, et ei vasta enam käesoleva erikorra tingimustele. Sellekohane teave saadetakse elektrooniliselt.

Artikkel 361

1.   Oma maksustatava tegevuse alustamisel esitab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, registreerimisliikmesriigile järgmise teabe:

a)

nimi;

| b) | postiaadress; |
| --- | --- |

b)

postiaadress;

| c) | elektronpostiaadressid, sealhulgas Interneti veebisaidid; |
| --- | --- |

c)

elektronpostiaadressid, sealhulgas Interneti veebisaidid;

| d) | siseriiklik registreerimisnumber (selle olemasolul); |
| --- | --- |

d)

siseriiklik registreerimisnumber (selle olemasolul);

| e) | kinnitus selle kohta, et isik ei ole käibemaksukohustuslasena ühenduses registreeritud. |
| --- | --- |

e)

kinnitus selle kohta, et isik ei ole käibemaksukohustuslasena ühenduses registreeritud.

2.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, teatab registreerimisliikmesriigile kõikidest muudatustest esitatud teabes.

Artikkel 362

Registreerimisliikmesriik omistab maksukohustuslasele, kelle asukoht ei ole ühenduses, individuaalse käibemaksuregistri numbri ning teavitab teda sellest elektroonilisel teel. Tarbimisliikmesriigid võivad selle registreerimise aluseks olnud andmete põhjal kasutada oma registreerimissüsteeme.

Artikkel 363

Registreerimisliikmesriik arvab maksukohustuslase, kelle asukoht ei ole ühenduses, registrist välja, kui:

| a) | maksukohustuslane teatab kõnealusele liikmesriigile, et ei osuta enam telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ega elektroonilisi teenuseid; |
| --- | --- |

a)

maksukohustuslane teatab kõnealusele liikmesriigile, et ei osuta enam telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- ega elektroonilisi teenuseid;

| b) | võib muul viisil oletada, et tema maksustatav tegevus on lõppenud; |
| --- | --- |

b)

võib muul viisil oletada, et tema maksustatav tegevus on lõppenud;

| c) | maksukohustuslane ei täida enam käesoleva erikorra kasutamiseks vajalikke tingimusi; |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslane ei täida enam käesoleva erikorra kasutamiseks vajalikke tingimusi;

| d) | maksukohustuslane rikub pidevalt käesoleva erikorra eeskirju. |
| --- | --- |

d)

maksukohustuslane rikub pidevalt käesoleva erikorra eeskirju.

Artikkel 364

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, esitab registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt käibedeklaratsiooni iga kalendriaasta kvartali kohta, olenemata sellest, kas telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid on osutatud või mitte. Käibedeklaratsioon esitatakse 20 päeva jooksul pärast deklaratsioonis nimetatud maksustamisperioodi lõppu.

Artikkel 365

Käibedeklaratsioonis märgitakse registreerimisnumber ja iga tarbimisliikmesriigi kohta, kus käibemaks tasumisele kuulub, maksustamisperioodil osutatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste käibemaksuta koguväärtus ning kogusumma vastava käibemaksumäära puhul. Samuti märgitakse deklaratsioonis kohaldatavad käibemaksumäärad ja kogu tasumisele kuuluva käibemaksu summa.”;

| 12. | artikli 366 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Käibedeklaratsioon koostatakse eurodes.
  Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda käibedeklaratsiooni koostatamist nende riigi valuutas. Kui teenuseid on osutatud muudes valuutades, kasutab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, käibedeklaratsiooni koostamisel maksustamisperioodi viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi.”; |
| --- | --- |

12.

artikli 366 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Käibedeklaratsioon koostatakse eurodes.

Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda käibedeklaratsiooni koostatamist nende riigi valuutas. Kui teenuseid on osutatud muudes valuutades, kasutab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, käibedeklaratsiooni koostamisel maksustamisperioodi viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi.”;

| 13. | artiklid 367 ja 368 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 367
  Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, tasub käibemaksu käibedeklaratsiooni esitamisel, viidates seejuures vastavale käibedeklaratsioonile, ning hiljemalt enne deklaratsiooni esitamise tähtaja möödumist.
  Makse kantakse üle eurodes pangakontole, mille on määranud registreerimisliikmesriik. Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda maksu tasumist pangakontole nende riigi valuutas.
  Artikkel 368
  Käesolevat erikorda kasutaval maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole ühenduses, ei ole õigust käesoleva direktiivi artikli 168 alusel käibemaksu maha arvata. Olenemata direktiivi 86/560/EMÜ artikli 1 lõikest 1, tehakse kõnealusele maksukohustuslasele tagasimakse vastavalt nimetatud direktiivile. Direktiivi 86/560/EMÜ artikli 2 lõikeid 2 ja 3 ja artikli 4 lõiget 2 ei kohaldata nende tagasimaksete suhtes, mis on seotud selle erikorraga hõlmatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenustega.”; |
| --- | --- |

13.

artiklid 367 ja 368 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 367

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, tasub käibemaksu käibedeklaratsiooni esitamisel, viidates seejuures vastavale käibedeklaratsioonile, ning hiljemalt enne deklaratsiooni esitamise tähtaja möödumist.

Makse kantakse üle eurodes pangakontole, mille on määranud registreerimisliikmesriik. Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda maksu tasumist pangakontole nende riigi valuutas.

Artikkel 368

Käesolevat erikorda kasutaval maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole ühenduses, ei ole õigust käesoleva direktiivi artikli 168 alusel käibemaksu maha arvata. Olenemata direktiivi 86/560/EMÜ artikli 1 lõikest 1, tehakse kõnealusele maksukohustuslasele tagasimakse vastavalt nimetatud direktiivile. Direktiivi 86/560/EMÜ artikli 2 lõikeid 2 ja 3 ja artikli 4 lõiget 2 ei kohaldata nende tagasimaksete suhtes, mis on seotud selle erikorraga hõlmatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenustega.”;

| 14. | artikli 369 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, peab käesoleva erikorraga seotud tehingute üle arvestust. Arvestus peab olema piisavalt üksikasjalik, et tarbimisliikmesriigi maksuhalduril oleks võimalik kontrollida käibedeklaratsiooni õigsust.”; |
| --- | --- |

14.

artikli 369 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole ühenduses, peab käesoleva erikorraga seotud tehingute üle arvestust. Arvestus peab olema piisavalt üksikasjalik, et tarbimisliikmesriigi maksuhalduril oleks võimalik kontrollida käibedeklaratsiooni õigsust.”;

| 15. | XII jaotise 6. peatükile lisatakse järgnev jagu:
  „3.   jagu
  Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis, suhtes kohaldatav erikord
  Artikkel 369a
  Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:






  1. | „maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis” – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht asub ühenduse, kuid mitte tarbimisliikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- | --- |

15.

XII jaotise 6. peatükile lisatakse järgnev jagu:

„3.   jagu

Telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid osutavate maksukohustuslaste, kelle asukoht on ühenduses, aga mitte tarbimisliikmesriigis, suhtes kohaldatav erikord

Artikkel 369a

Käesolevas jaos kasutatakse järgmisi mõisteid, ilma et see piiraks muude ühenduse sätete kohaldamist:

1.

„maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis” – maksukohustuslane, kelle ettevõtte asukoht või püsiv tegevuskoht asub ühenduse, kuid mitte tarbimisliikmesriigi territooriumil;

| 2. | „registreerimisliikmesriik” – liikmesriik, mille territooriumil on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või, kui tema ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, siis liikmesriik, kus on tema püsiv tegevuskoht. |
| --- | --- |

2.

„registreerimisliikmesriik” – liikmesriik, mille territooriumil on maksukohustuslase ettevõtte asukoht või, kui tema ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, siis liikmesriik, kus on tema püsiv tegevuskoht.

Kui maksukohustuslase ettevõtte asukoht on väljaspool ühendust, aga tal on ühenduses rohkem kui üks püsiv tegevuskoht, loetakse registreerimisliikmesriigiks seda püsiva tegevuskohaga liikmesriiki, mille kohta maksukohustuslane märgib, et ta kasutab seal käesolevat erikorda. Selline otsus on maksukohustuslase suhtes siduv vastaval kalendriaastal ning kahel sellele järgneval kalendriaastal.

Artikkel 369b

Liikmesriigid lubavad käesolevat erikorda kasutada maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis ja kes osutab telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid liikmesriigis asukohta omavale või seal alalist või peamist elukohta omavale mittemaksukohustuslasele Käesolevat erikorda kohaldatakse kõikide selliste ühenduses osutavate teenuste suhtes.

Artikkel 369c

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, teavitab registreerimisliikmesriiki, kui ta alustab oma käesoleva erikorraga hõlmatud maksustatavat tegevust ning kui ta sellise tegevuse lõpetab või kui ta muudab oma tegevust sellisel viisil, et ta ei vasta enam käesoleva erikorra kasutamise tingimustele. Sellekohane teave saadetakse elektrooniliselt.

Artikkel 369d

Käesolevat erikorda kasutav maksukohustuslane peab käesoleva erikorra raames maksustatavate tehingute läbiviimiseks olema käibemaksukohustuslasena registreeritud ainult registreerimisliikmesriigis. Selleks kasutab liikmesriik individuaalset käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, mis maksukohustuslasele on juba tema kohustustega seoses siseriikliku süsteemi kohaselt antud.

Tarbimisliikmesriigid võivad selle registreerimise aluseks olnud andmete põhjal kasutada oma registreerimissüsteeme.

Artikkel 369e

Registreerimisliikmesriik arvab maksukohustuslase, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, käesoleva erikorra kasutamisest välja, kui:

| a) | maksukohustuslane teatab, et ta ei osuta enam telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid; |
| --- | --- |

a)

maksukohustuslane teatab, et ta ei osuta enam telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid;

| b) | võib muul viisil oletada, et tema käesoleva erikorraga hõlmatud maksustatav tegevus on lõppenud; |
| --- | --- |

b)

võib muul viisil oletada, et tema käesoleva erikorraga hõlmatud maksustatav tegevus on lõppenud;

| c) | maksukohustuslane ei täida enam käesoleva erikorra kasutamiseks vajalikke tingimusi; |
| --- | --- |

c)

maksukohustuslane ei täida enam käesoleva erikorra kasutamiseks vajalikke tingimusi;

| d) | maksukohustuslane rikub pidevalt käesoleva erikorra eeskirju. |
| --- | --- |

d)

maksukohustuslane rikub pidevalt käesoleva erikorra eeskirju.

Artikkel 369f

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, esitab registreerimisliikmesriigile elektrooniliselt käibedeklaratsiooni iga kalendriaasta kvartali kohta, olenemata sellest, kas telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektroonilisi teenuseid on osutatud või mitte. Käibedeklaratsioon esitatakse 20 päeva jooksul pärast deklaratsioonis nimetatud maksustamisperioodi lõppu.

Artikkel 369g

Käibedeklaratsioonis märgitakse artiklis 369d nimetatud registreerimisnumber ja iga tarbimisliikmesriigi kohta, kus käibemaks tasumisele kuulub, maksustamisperioodil osutatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste käibemaksuta koguväärtus ning kogusumma vastava käibemaksumäära puhul. Samuti märgitakse deklaratsioonis kohaldatavad käibemaksumäärad ja kogu tasumisele kuuluva käibemaksu summa.

Kui maksukohustuslasel on lisaks registreerimisliikmesriigis asuvale püsivale tegevuskohale üks või mitu muud püsivat tegevuskohta, kust osutatakse teenuseid, peab maksukohustuslane käibedeklaratsioonis lisaks esimeses lõigus nimetatud teabele märkima iga liikmesriigi kohta, kus tal on tegevuskoht, tarbimisliikmesriigi kaupa eraldi välja tooduna käesoleva erikorraga hõlmatud telekommunikatsiooni-, ringhäälingu- või elektrooniliste teenuste koguväärtuse koos individuaalse käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri või selle asukoha maksuviitenumbriga.

Artikkel 369h

1.   Käibedeklaratsioon koostatakse eurodes.

Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda, et käibedeklaratsioon koostataks nende riigi valuutas. Kui teenuseid on osutatud muudes valuutades, kasutab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, käibedeklaratsiooni koostamisel maksustamisperioodi viimasel päeval kehtinud vahetuskurssi.

2.   Ümberarvestamisel kasutatakse vahetuskursse, mis Euroopa Keskpank on kõnealuse päeva kohta avaldanud, või kui selle päeva kohta ei ole kursse avaldatud, siis järgmise avaldamispäeva vahetuskursse.

Artikkel 369i

Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, tasub käibemaksu käibedeklaratsiooni esitamisel, viidates seejuures vastavale käibedeklaratsioonile, ning hiljemalt enne deklaratsiooni esitamise tähtaja möödumist.

Makse kantakse üle eurodes pangakontole, mille on määranud registreerimisliikmesriik. Liikmesriigid, kes ei ole eurot kasutusele võtnud, võivad nõuda maksu tasumist pangakontole nende riigi valuutas.

Artikkel 369j

Käesolevat erikorda kasutaval maksukohustuslasel, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, ei ole õigust oma käesoleva erikorraga hõlmatud maksustatavalt tegevuselt käesoleva direktiivi artikli 168 alusel käibemaksu maha arvata. Olenemata direktiivi 2008/9/EÜ artikli 2 punktist 1 ja artiklist 3, tehakse talle tagasimakse vastavalt nimetatud direktiivile.

Kui käesolevat erikorda kasutav maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, sooritab tarbimisliikmesriigis samuti käesoleva erikorraga mittehõlmatud tegevust, milleks ta peab olema käibemaksukohustuslasena registreeritud, peab ta käesoleva korraga hõlmatud maksustatava tegevusega seotud käibemaksu artikli 250 kohaselt esitatavas käibemaksudeklaratsioonis maha arvama.

Artikkel 369k

1.   Maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tarbimisliikmesriigis, peab käesoleva erikorraga hõlmatud tehingute üle arvestust. Arvestusandmed peavad olema piisavalt üksikasjalikud, et tarbimisliikmesriigi maksuhalduril oleks võimalik kontrollida käibedeklaratsiooni õigsust.

2.   Lõikes 1 nimetatud arvestusandmed tuleb registreerimisliikmesriigile ja tarbimisliikmesriigile nõudmise korral elektrooniliselt kättesaadavaks teha.

Neid andmeid säilitatakse kümme aastat alates tehingu toimumise aasta 31. detsembrist.”;

| 16. | II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:
  „ARTIKLI 58 ESIMESE LÕIGU PUNKTIS C OSUTATUD ELEKTROONILISELT OSUTATAVATE TEENUSTE NÄIDISLOETELU”. |
| --- | --- |

16.

II lisa pealkiri asendatakse järgmisega:

„ARTIKLI 58 ESIMESE LÕIGU PUNKTIS C OSUTATUD ELEKTROONILISELT OSUTATAVATE TEENUSTE NÄIDISLOETELU”.

Artikkel 6

Komisjon esitab 31. detsembriks 2014 aruande artiklis 5 sätestatud mittemaksukohustuslastele telekommunikatsiooniteenuste, raadio- ja teleringhäälinguteenuste ja elektrooniliste teenuste osutamisele kehtestatud reeglite tõhusa kohaldamise teostatavuse kohta ning selle kohta, kas kõnealune eeskiri vastab endiselt sel ajal jõusolevale üldisele poliitikale seoses teenuste osutamise kohaga.

Artikkel 7

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi artiklite 1 kuni 5 järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid alates kuupäevadest, mis on määratletud kõnealustes sätetes.

Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile. Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 8

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Euroopa Liidu Teatajas

Artikkel 9

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

(1)  ELT C 104E, 30.4.2004, lk 143 ja 16. mail 2006 esitatud arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  ELT C 117, 30.4.2004, lk 15 ja ELT C 195, 18.8.2006, lk 54.

2

(3)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/75/EÜ (ELT L 346, 29.12.2007, lk 13).

3

(4)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

4

(5)  Nõukogu kolmeteistkümnes direktiiv 86/560/EMÜ, 17. november 1986, kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta — ühenduse territooriumil registreerimata maksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord (EÜT L 326, 21.11.1986, lk 40).

5

(6)  Nõukogu 12. veebruari 2008. aasta direktiiv 2008/9/EÜ, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis (ELT L 44, 20.2.2008, lk 23).”;

6

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/23

---

NÕUKOGU DIREKTIIV 2008/9/EÜ,

12. veebruar 2008,

millega sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teises liikmesriigis

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 93,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, (1)

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust, (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nii liikmesriikide haldusasutuste kui ka ettevõtete seisukohast kujutavad märkimisväärseid probleeme rakendussätted, mis on sätestatud nõukogu 6. detsembri 1979. aasta direktiivis 79/1072/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – välismaal asuvatele käibemaksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord. (3) |
| --- | --- |

(1)

Nii liikmesriikide haldusasutuste kui ka ettevõtete seisukohast kujutavad märkimisväärseid probleeme rakendussätted, mis on sätestatud nõukogu 6. detsembri 1979. aasta direktiivis 79/1072/EMÜ kumuleeruvate käibemaksudega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – välismaal asuvatele käibemaksukohustuslastele käibemaksu tagastamise kord. (3)

| (2) | Kõnealuses direktiivis sätestatud korda tuleks muuta tähtaja suhtes, mille jooksul ettevõtteid tagastamistaotluste suhtes langetatud otsustest teavitatakse. Samas tuleks sätestada, et ettevõtetel on samuti kohustus teatud tähtaja jooksul vastata. Lisaks tuleks korda lihtsustada ja ajakohastada, võimaldades kasutada kaasaegseid tehnoloogiaid. |
| --- | --- |

(2)

Kõnealuses direktiivis sätestatud korda tuleks muuta tähtaja suhtes, mille jooksul ettevõtteid tagastamistaotluste suhtes langetatud otsustest teavitatakse. Samas tuleks sätestada, et ettevõtetel on samuti kohustus teatud tähtaja jooksul vastata. Lisaks tuleks korda lihtsustada ja ajakohastada, võimaldades kasutada kaasaegseid tehnoloogiaid.

| (3) | Uus kord peaks parandama ettevõtete olukorda, kuna liikmesriigid on kohustatud maksma intressi, kui käibemaks tagastatakse hilinemisega, ning tugevdatakse ettevõtete õigust esitada kaebus. |
| --- | --- |

(3)

Uus kord peaks parandama ettevõtete olukorda, kuna liikmesriigid on kohustatud maksma intressi, kui käibemaks tagastatakse hilinemisega, ning tugevdatakse ettevõtete õigust esitada kaebus.

| (4) | Selguse ja parema tõlgendamise huvides tuleks direktiivi 79/1072/EMÜ kohaldamist käsitlev säte, mis oli varem nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EMÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), (4) nüüd integreerida käesolevasse direktiivi. |
| --- | --- |

(4)

Selguse ja parema tõlgendamise huvides tuleks direktiivi 79/1072/EMÜ kohaldamist käsitlev säte, mis oli varem nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiivis 2006/112/EMÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi), (4) nüüd integreerida käesolevasse direktiivi.

| (5) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(5)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärke ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning käesoleva direktiivi ulatuse ja toime tõttu on neid parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (6) | Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetme vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema. |
| --- | --- |

(6)

Kooskõlas paremat õigusloomet käsitleva institutsioonidevahelise kokkuleppe (5) punktiga 34 julgustatakse liikmesriike koostama nende endi jaoks ja ühenduse huvides vastavustabeleid, kus on võimalikult suures ulatuses välja toodud vastavus käesoleva direktiivi ja ülevõtmismeetme vahel, ning need üldsusele kättesaadavaks tegema.

| (7) | Seetõttu tuleks direktiiv 79/1072/EMÜ selguse huvides kehtetuks tunnistada, kui enne 1. jaanuari 2010 kehtestatud vajalikest üleminekumeetmetest seoses tagastamistaotlustega ei tulene teisiti, |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks direktiiv 79/1072/EMÜ selguse huvides kehtetuks tunnistada, kui enne 1. jaanuari 2010 kehtestatud vajalikest üleminekumeetmetest seoses tagastamistaotlustega ei tulene teisiti,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Käesolevas direktiivis sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad käibemaksu tagastamiseks vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 170 maksukohustuslastele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis ja kes täidavad artiklis 3 sätestatud tingimusi.

Artikkel 2

Käesolevas direktiivis kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis” – maksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 tähenduses, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teise liikmesriigi territooriumil; |
| --- | --- |

1)

„maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis” – maksukohustuslane direktiivi 2006/112/EÜ artikli 9 lõike 1 tähenduses, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, vaid teise liikmesriigi territooriumil;

| 2) | „tagastamisliikmesriik” – liikmesriik, kus maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, nõuti sisse käibemaks seoses talle selles liikmesriigis teiste maksukohustuslaste poolt tarnitud kaupade või osutatud teenustega või seoses kaupade impordiga sellesse liikmesriiki; |
| --- | --- |

2)

„tagastamisliikmesriik” – liikmesriik, kus maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, nõuti sisse käibemaks seoses talle selles liikmesriigis teiste maksukohustuslaste poolt tarnitud kaupade või osutatud teenustega või seoses kaupade impordiga sellesse liikmesriiki;

| 3) | „tagastamisperiood” – artiklis 16 nimetatud periood, mille kohta käibemaksu tagastamise taotlus esitatakse; |
| --- | --- |

3)

„tagastamisperiood” – artiklis 16 nimetatud periood, mille kohta käibemaksu tagastamise taotlus esitatakse;

| 4) | „tagastamistaotlus” – taotlus selle käibemaksu tagastamiseks, mis tagastamisliikmesriigis maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, nõuti sisse seoses talle selles liikmesriigis teiste maksukohustuslaste poolt tarnitud kaupade või osutatud teenustega või seoses kaupade impordiga sellesse liikmesriiki; |
| --- | --- |

4)

„tagastamistaotlus” – taotlus selle käibemaksu tagastamiseks, mis tagastamisliikmesriigis maksukohustuslaselt, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, nõuti sisse seoses talle selles liikmesriigis teiste maksukohustuslaste poolt tarnitud kaupade või osutatud teenustega või seoses kaupade impordiga sellesse liikmesriiki;

| 5) | „taotleja” – maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis ja kes esitab tagastamistaotluse. |
| --- | --- |

5)

„taotleja” – maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis ja kes esitab tagastamistaotluse.

Artikkel 3

Käesolevat direktiivi kohaldatakse mis tahes maksukohustuslase suhtes, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis ja kes vastab järgmistele tingimustele:

| a) | tema majandustegevuse koht või püsiv tegevuskoht, kust majandustegevust tehti, või majandustegevuse koha või püsiva tegevuskoha, kust äritehinguid tehti, puudumisel alaline asu- või elukoht ei olnud tagastamisperioodil tagastamisliikmesriigis; |
| --- | --- |

a)

tema majandustegevuse koht või püsiv tegevuskoht, kust majandustegevust tehti, või majandustegevuse koha või püsiva tegevuskoha, kust äritehinguid tehti, puudumisel alaline asu- või elukoht ei olnud tagastamisperioodil tagastamisliikmesriigis;

| b) | ta ei ole tagastamisperioodi jooksul tarninud kaupu ega osutanud teenuseid, mida käsitatakse tagastamisliikmesriigis tarnitutena või osutatutena, välja arvatud järgmised tehingud:






  i) | veoteenuste ja abitoimingute osutamine, mis on maksust vabastatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 144, 146, 148, 149, 151, 153, 159 või 160 kohaselt; |
| --- | --- | --- |

b)

ta ei ole tagastamisperioodi jooksul tarninud kaupu ega osutanud teenuseid, mida käsitatakse tagastamisliikmesriigis tarnitutena või osutatutena, välja arvatud järgmised tehingud:

i)

veoteenuste ja abitoimingute osutamine, mis on maksust vabastatud direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 144, 146, 148, 149, 151, 153, 159 või 160 kohaselt;

| ii) | kaubad, mis tarnitakse, ja teenused, mis osutatakse isikutele, kes vastutavad käibemaksu tasumise eest direktiivi 2006/112/EMÜ artiklite 194 kuni 197 ja artikli 199 kohaselt. |
| --- | --- |

ii)

kaubad, mis tarnitakse, ja teenused, mis osutatakse isikutele, kes vastutavad käibemaksu tasumise eest direktiivi 2006/112/EMÜ artiklite 194 kuni 197 ja artikli 199 kohaselt.

Artikkel 4

Käesolevat direktiivi ei kohaldata:

| a) | käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on tagastamisliikmesriigi õiguse kohaselt esitatud ebaõigelt; |
| --- | --- |

a)

käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on tagastamisliikmesriigi õiguse kohaselt esitatud ebaõigelt;

| b) | käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on esitatud seoses kaupadega, mille tarnimine on või võib olla maksust vabastatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 138 või artikli 146 lõike 1 punkti b alusel. |
| --- | --- |

b)

käibemaksusummade suhtes, mida kajastav arve on esitatud seoses kaupadega, mille tarnimine on või võib olla maksust vabastatud direktiivi 2006/112/EÜ artikli 138 või artikli 146 lõike 1 punkti b alusel.

Artikkel 5

Iga liikmesriik tagastab mis tahes maksukohustuslasele, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, käibemaksu, mis on sisse nõutud seoses talle selles liikmesriigis teiste maksukohustuslaste poolt tarnitud kaupade või osutatud teenustega või seoses kaupade impordiga sellesse liikmesriiki, kuivõrd selliseid kaupu ja teenuseid kasutatakse järgmiste tehingute tarbeks:

| a) | direktiivi 2006/112/EÜ artikli 169 punktides a ja b nimetatud tehingud; |
| --- | --- |

a)

direktiivi 2006/112/EÜ artikli 169 punktides a ja b nimetatud tehingud;

| b) | tehingud isikutele, kes vastutavad käibemaksu tasumise eest direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 194 kuni 197 ja artikli 199 kohaselt, nagu neid kohaldatakse tagastamisliikmesriigis. |
| --- | --- |

b)

tehingud isikutele, kes vastutavad käibemaksu tasumise eest direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 194 kuni 197 ja artikli 199 kohaselt, nagu neid kohaldatakse tagastamisliikmesriigis.

Ilma et see piiraks artiklit 6, määratakse käesoleva direktiivi kohaldamisel õigus sisendkäibemaksu tagastamisele kindlaks vastavalt direktiivile 2006/112/EÜ, nagu seda kohaldatakse tagastamisliikmesriigis.

Artikkel 6

Tagastamisliikmesriigis tagastamisõiguse saamiseks peab maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, tegema tehinguid, mis annavad mahaarvamisõiguse asukohaliikmesriigis.

Kui maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, teeb oma asukohaliikmesriigis nii selles liikmesriigis mahaarvamisõigust andvaid kui ka mahaarvamisõigust mitte andvaid tehinguid, võib tagastamisliikmesriik tagastada ainult selle osa käibemaksust, mis kuulub tagastamisele vastavalt artiklile 5 ja mis on seostatav esimesena mainitud tehingutega kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artikliga 173 vastavalt sellele, kuidas nimetatud direktiivi asukohaliikmesriigis kohaldatakse.

Artikkel 7

Tagastamisliikmesriigis käibemaksu tagastuse saamiseks adresseerib maksukohustuslane, kelle asukoht ei ole tagastamisliikmesriigis, elektroonilise tagastamistaotluse tagastamisliikmesriigile ning esitab selle oma asukohaliikmesriigile selle liikmesriigi loodud elektroonilise portaali kaudu.

Artikkel 8

1.   Tagastamistaotlus sisaldab järgmist teavet:

| a) | taotleja nimi ja täielik aadress; |
| --- | --- |

a)

taotleja nimi ja täielik aadress;

| b) | aadress elektroonilisel teel ühenduse võtmiseks; |
| --- | --- |

b)

aadress elektroonilisel teel ühenduse võtmiseks;

| c) | taotleja äritegevuse kirjeldus, mille jaoks kaupu ja teenuseid saadakse; |
| --- | --- |

c)

taotleja äritegevuse kirjeldus, mille jaoks kaupu ja teenuseid saadakse;

| d) | tagastamisperiood, mille kohta taotlus esitatakse; |
| --- | --- |

d)

tagastamisperiood, mille kohta taotlus esitatakse;

| e) | taotleja tõend, et ta pole tagastamisperioodi jooksul tarninud kaupu ega osutanud teenuseid, välja arvatud artikli 3 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud tehingud, mida käsitatakse tagastamisliikmesriigis teostatud kaubatarne või teenuse osutamisena; |
| --- | --- |

e)

taotleja tõend, et ta pole tagastamisperioodi jooksul tarninud kaupu ega osutanud teenuseid, välja arvatud artikli 3 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud tehingud, mida käsitatakse tagastamisliikmesriigis teostatud kaubatarne või teenuse osutamisena;

| f) | taotleja käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksuviitenumber; |
| --- | --- |

f)

taotleja käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksuviitenumber;

| g) | pangakontode andmed, sealhulgas IBAN ja BIC koodid. |
| --- | --- |

g)

pangakontode andmed, sealhulgas IBAN ja BIC koodid.

2.   Lisaks lõikes 1 määratletud teabele on tagastamistaotluses iga tagastamisliikmesriigi ja iga arve või impordidokumendi kohta kirjas järgmised üksikasjad:

| a) | kaubatarnija või teenuseosutaja nimi ja täielik aadress; |
| --- | --- |

a)

kaubatarnija või teenuseosutaja nimi ja täielik aadress;

| b) | tarnija või teenuseosutaja tagastamisliikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksuviitenumber kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 239 ja 240 sätetega, välja arvatud impordi puhul; |
| --- | --- |

b)

tarnija või teenuseosutaja tagastamisliikmesriigis käibemaksukohustuslasena registreerimise number või maksuviitenumber kooskõlas direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 239 ja 240 sätetega, välja arvatud impordi puhul;

| c) | tagastamisliikmesriigi eesliide vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 215, välja arvatud impordi puhul; |
| --- | --- |

c)

tagastamisliikmesriigi eesliide vastavalt direktiivi 2006/112/EÜ artiklile 215, välja arvatud impordi puhul;

| d) | arve või impordidokumendi kuupäev ja number; |
| --- | --- |

d)

arve või impordidokumendi kuupäev ja number;

| e) | maksustatav summa ja käibemaksu summa, mida väljendatakse tagastamisliikmesriigi vääringus; |
| --- | --- |

e)

maksustatav summa ja käibemaksu summa, mida väljendatakse tagastamisliikmesriigi vääringus;

| f) | vastavalt artiklile 5 ja artikli 6 teisele lõigule arvestatud mahaarvatava käibemaksu summa, mis on väljendatud tagastamisliikmesriigi vääringus; |
| --- | --- |

f)

vastavalt artiklile 5 ja artikli 6 teisele lõigule arvestatud mahaarvatava käibemaksu summa, mis on väljendatud tagastamisliikmesriigi vääringus;

| g) | vajaduse korral mahaarvatava käibemaksu osa, mis arvutatakse artikli 6 kohaselt ja mida väljendatakse protsentides; |
| --- | --- |

g)

vajaduse korral mahaarvatava käibemaksu osa, mis arvutatakse artikli 6 kohaselt ja mida väljendatakse protsentides;

| h) | artiklis 9 toodud koodide kohaselt kirjeldatud soetatud kaupade ja saadud teenuste laad. |
| --- | --- |

h)

artiklis 9 toodud koodide kohaselt kirjeldatud soetatud kaupade ja saadud teenuste laad.

Artikkel 9

1.   Tagastamistaotluses kirjeldatakse soetatud kaupade ja saadud teenuste laadi järgmiste koodidega:

| 1 | = | kütus; |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | veovahendite rent; |
| 3 | = | veovahenditega seotud kulud (muud kui koodide 1 ja 2 all kirjeldatud kaubad ja teenused); |
| 4 | = | teemaksud ja liiklustasu; |
| 5 | = | reisikulud, näiteks taksoarved, ühistranspordipiletid; |
| 6 | = | majutus; |
| 7 | = | söök, jook ja restoraniteenused; |
| 8 | = | messide ja näituste piletid; |
| 9 | = | kulud luksuskaupadele, lõbustustele ja meelelahutusele; |
| 10 | = | muu. |

1

=

kütus;

2

=

veovahendite rent;

3

=

veovahenditega seotud kulud (muud kui koodide 1 ja 2 all kirjeldatud kaubad ja teenused);

4

=

teemaksud ja liiklustasu;

5

=

reisikulud, näiteks taksoarved, ühistranspordipiletid;

6

=

majutus;

7

=

söök, jook ja restoraniteenused;

8

=

messide ja näituste piletid;

9

=

kulud luksuskaupadele, lõbustustele ja meelelahutusele;

10

=

muu.

Kui kasutatakse koodi 10, näidatakse tarnitud kaupade või osutatud teenuste laad.

2.   Tagastamisliikmesriik võib taotlejalt nõuda lisateabe esitamist elektroonilisel teel ja vastavate koodide abil iga lõikes 1 toodud koodi kohta, sellises ulatuses, nagu selline teave on vajalik seoses mis tahes mahaarvamisõiguse piirangutega, mis tulenevad direktiivist 2006/112/EÜ, vastavalt sellele, kuidas nimetatud direktiiv on kohaldatav tagastamisliikmesriigis, või asjakohase erandi rakendamisega, mille tagastamisliikmesriik on saanud kõnealuse direktiivi artiklite 395 ja 396 kohaselt.

Artikkel 10

Ilma et see piiraks artiklis 20 sätestatud teabenõudeid, võib tagastamisliikmesriik nõuda, et taotleja esitaks elektroonilisel teel arve või impordidokumendi koopia koos tagastamistaotlusega, kui maksustatav summa arvel või impordidokumendil on vähemalt 1 000 eurot või riigi vääringus väljendatud samaväärne summa. Kui arve on kütuse kohta, siis on piirsummaks 250 eurot või riigi vääringus väljendatud samaväärne summa.

Artikkel 11

Tagastamisliikmesriik võib nõuda, et taotleja esitaks nõukogu määruse (EÜ) nr 1798/2003 (6) artikli 34a lõike 3 teise lõigu kohaselt kindlaksmääratud ühtlustatud koodide abil oma äritegevuse kirjelduse.

Artikkel 12

Tagastamisliikmesriik võib täpsustada, mis keelt või keeli tuleb taotlejal kasutada teabe esitamiseks tagastamistaotluses või võimaliku lisateabe esitamisel.

Artikkel 13

Kui pärast tagastamistaotluse esitamist kohandatakse direktiivi 2006/112/EÜ artikli 175 alusel mahaarvatava käibemaksu määra, parandab taotleja taotletud või juba tagastatud summa.

Parandus tehakse tagastamistaotluses kõnealusele tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta jooksul või, kui taotleja ei esita selle kalendriaasta jooksul tagastamistaotlust, esitatakse asukohaliikmesriigi loodud elektroonilise portaali kaudu eraldi deklaratsioon.

Artikkel 14

1.   Tagastamistaotlus käsitleb:

| a) | kaupade või teenuste ostu, mille eest on tagastamisperioodi jooksul arve esitatud, tingimusel et käibemaks muutus sissenõutavaks kas enne arve väljastamist või arve väljastamise ajal, või mille suhtes maks muutus sissenõutavaks tagastamisperioodi jooksul, tingimusel, et ostu eest esitati arve enne maksu sissenõutavaks muutumist; |
| --- | --- |

a)

kaupade või teenuste ostu, mille eest on tagastamisperioodi jooksul arve esitatud, tingimusel et käibemaks muutus sissenõutavaks kas enne arve väljastamist või arve väljastamise ajal, või mille suhtes maks muutus sissenõutavaks tagastamisperioodi jooksul, tingimusel, et ostu eest esitati arve enne maksu sissenõutavaks muutumist;

| b) | tagastamisperioodi jooksul toimunud kaupade importi. |
| --- | --- |

b)

tagastamisperioodi jooksul toimunud kaupade importi.

2.   Lisaks lõikes 1 osutatud tehingutele võib tagastamistaotluse esitada ka arvete või impordidokumentide kohta, mida eelmised tagastamistaotlused ei hõlma, ning kõnealuse kalendriaasta jooksul tehtud tehingute kohta.

Artikkel 15

1.   Tagastamistaotlus esitatakse asukohaliikmesriigile hiljemalt tagastamisperioodile järgneva kalendriaasta 30. septembriks. Taotlus loetakse esitatuks üksnes siis, kui taotleja on selles esitanud kogu artiklites 8, 9 ja 11 nõutud teabe.

2.   Asukohaliikmesriik saadab taotlejale viivitamata elektroonilise kinnituse taotluse kättesaamise kohta.

Artikkel 16

Tagastamisperiood ei ole pikem kui üks kalendriaasta ega lühem kui kolm kalendrikuud. Taotlused võivad siiski hõlmata vähem kui kolmekuust ajavahemikku, kui nimetatud periood hõlmab kalendriaasta lõpuni jäänud aega.

Artikkel 17

Kui tagastamistaotlus on seotud tagastamisperioodiga, mis on lühem kui üks kalendriaasta, kuid kestab kolm kuud või rohkem, ei või käibemaksu summa, mille tagastamist taotletakse, olla väiksem kui 400 eurot või riigi vääringus väljendatud samaväärne summa.

Kui tagastamistaotlus on seotud kalendriaasta tagastamisperioodi või ülejäänud kalendriaastaga, ei või käibemaksusumma olla väiksem kui 50 eurot või riigi vääringus väljendatud samaväärne summa.

Artikkel 18

1.   Asukohaliikmesriik ei edasta taotlust tagastamisliikmesriigile, kui tagastamisperioodi jooksul on taotleja asukohaliikmesriigis hõlmatud ühega järgmistest olukordadest:

| a) | ta ei ole käibemaksukohustuslane; |
| --- | --- |

a)

ta ei ole käibemaksukohustuslane;

| b) | ta tegeleb üksnes direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 132, 135, 136, 371, 374 kuni 377, artikli 378 lõike 2 punkti a, artikli 379 lõike 2 või artiklite 380 kuni 390 alusel või 2005. aasta ühinemisaktis samasugust vabastust ettenägevate sätete alusel maksust vabastatud, kuid mahaarvamisõigust mitte andvate kaupade tarne ja teenuste osutamisega; |
| --- | --- |

b)

ta tegeleb üksnes direktiivi 2006/112/EÜ artiklite 132, 135, 136, 371, 374 kuni 377, artikli 378 lõike 2 punkti a, artikli 379 lõike 2 või artiklite 380 kuni 390 alusel või 2005. aasta ühinemisaktis samasugust vabastust ettenägevate sätete alusel maksust vabastatud, kuid mahaarvamisõigust mitte andvate kaupade tarne ja teenuste osutamisega;

| c) | talle kohaldub direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 284, 285, 286 ja 287 väikeettevõtetele ettenähtud maksuvabastus; |
| --- | --- |

c)

talle kohaldub direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 284, 285, 286 ja 287 väikeettevõtetele ettenähtud maksuvabastus;

| d) | talle kohaldub direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 296 kuni 305 ettenähtud põllumajandustootjate suhtes kohaldatav kindla maksumääraga kord. |
| --- | --- |

d)

talle kohaldub direktiivi 2006/112/EÜ artiklites 296 kuni 305 ettenähtud põllumajandustootjate suhtes kohaldatav kindla maksumääraga kord.

2.   Asukohaliikmesriik teavitab taotlejat elektroonilisel teel oma lõike 1 alusel tehtud otsusest.

Artikkel 19

1.   Tagastamisliikmesriik teatab taotlejale viivitamata elektroonilisel teel kuupäeva, millal ta taotluse kätte sai.

2.   Tagastamisliikmesriik teatab taotlejale oma otsusest tagastamistaotlus rahuldada või selle rahuldamisest keelduda nelja kuu jooksul selle kättesaamisest selle liikmesriigi poolt.

Artikkel 20

1.   Kui tagastamisliikmesriik leiab, et tal ei ole kogu asjakohast teavet, mille alusel teha otsus tagastamistaotluse kohta tervikuna või osaliselt, võib ta artikli 19 lõikes 2 nimetatud neljakuuse tähtaja jooksul nõuda elektroonilisel teel eelkõige taotlejalt või asukohaliikmesriigi pädevatelt asutustelt lisateavet. Kui lisateavet taotletakse kelleltki teiselt peale taotleja või liikmesriigi pädeva asutuse, nõutakse seda elektroonilisel teel üksnes siis, kui lisateabe nõude saajal on juurdepääs elektroonilistele vahenditele.

Vajadusel võib tagastamisliikmesriik nõuda täiendava lisateabe esitamist.

Käesoleva lõike kohaselt nõutud teave võib sisaldada ka asjaomast originaalarvet või originaalimpordidokumenti või asjaomase arve või impordidokumendi koopiat, kui tagastamisliikmesriigil on põhjendatud kahtlusi teatud taotluse kehtivuse või õigsuse kohta. Sellisel juhul artiklis 10 nimetatud piirsummasid ei kohaldata.

2.   Tagastamisliikmesriigile antakse lõike 1 alusel nõutud teave ühe kuu jooksul kuupäevast, mil nõue jõuab isikuni, kellele see oli adresseeritud.

Artikkel 21

Kui tagastamisliikmesriik nõuab lisateavet, teatab ta taotlejale oma otsusest tagastamistaotlus rahuldada või selle rahuldamisest keelduda kahe kuu jooksul nõutud teabe kättesaamisest või, kui ta ei ole saanud oma taotlusele vastust, kahe kuu jooksul pärast artikli 20 lõikes 2 nimetatud tähtaja lõppemist. Tagastamistaotluse kohta tervikuna või osaliselt otsuse tegemise tähtaeg peab siiski alati olema vähemalt kuus kuud alates tagastamisliikmesriigi poolt taotluse kättesaamise kuupäevast.

Kui tagastamisliikmesriik nõuab täiendavat lisateavet, teatab tagastamisliikmesriik taotlejale oma otsusest tagastamistaotluse kohta tervikuna või osaliselt kaheksa kuu jooksul taotluse kättesaamisest selle liikmesriigi poolt.

Artikkel 22

1.   Kui tagastamistaotlus rahuldatakse, maksab tagastamisliikmesriik käibemaksu heakskiidetud summa ulatuses välja hiljemalt 10 tööpäeva jooksul alates artikli 19 lõikes 2 nimetatud tähtaja lõppemisest või, kui nõuti lisateavet või täiendavat lisateavet, artiklis 21 nimetatud tähtaegade lõppemisest.

2.   Käibemaks tagastatakse tagastamisliikmesriigis või taotleja palvel mis tahes muus liikmesriigis. Viimasel juhul arvab tagastamisliikmesriik panga poolt ülekande eest võetavad teenustasud maha taotlejale väljamaksmisele kuuluvast summast.

Artikkel 23

1.   Kui tagastamistaotlus jäetakse tervikuna või osaliselt rahuldamata, teatab tagastamisliikmesriik taotlejale taotluse rahuldamata jätmise põhjused koos otsusega.

2.   Taotleja võib tagastamisliikmesriigi pädevatele asutustele esitada kaebuse otsuse kohta tagastamistaotlus rahuldamata jätta samas vormis ning sama aja jooksul, mis on ette nähtud selles liikmesriigis asukohta omavate isikute tagastamistaotluste puhul.

Kui tagastamisliikmesriigi õiguse kohaselt ei käsitata olukorda, kui käesolevas direktiivis kindlaksmääratud tähtaja jooksul tagastamistaotluse kohta otsust vastu ei võeta, ei tagastamistaotluse rahuldamisena ega selle rahuldamatajätmisena, peab taotlejal olema võimalik kasutada mis tahes haldus- või kohtumenetlust, mis on kättesaadav samas olukorras olevale maksukohustuslasele, kelle asukoht on selles liikmesriigis. Kui selliseid menetlusi ei ole olemas, siis tähendab tagastamistaotluse kohta kõnealuse tähtaja jooksul otsuse mittelangetamine seda, et taotlus loetakse rahuldamata jäetuks.

Artikkel 24

1.   Kui käibemaksu tagastamine on saavutatud pettuse teel või ebaõigelt, nõuab tagastamisliikmesriigi pädev asutus viivitamatult tagasi ebaõigelt makstud summad ja nõuab tagastamisliikmesriigis kehtiva korra kohaselt sisse kõik trahvid ja intressid, ilma et see piiraks käibemaksu sissenõudmist käsitlevate vastastikuse abi sätete kohaldamist.

2.   Kui on määratud halduskaristus või intress, kuid see on tasumata, võib tagastamisliikmesriik kuni selle tasumiseni peatada edaspidised tagasimaksed asjaomasele maksukohustuslasele tasumata summa ulatuses.

Artikkel 25

Tagastamisliikmesriik käsitab eelneva tagastamistaotluse osas artikli 13 alusel või, kui esitatakse eraldi deklaratsioon, eraldi maksena või sissenõudmisena tehtud parandusi tagasimakse summa suurenemise või vähenemisena.

Artikkel 26

Tagastamisliikmesriik tasub taotlejale tagastamisele kuuluvalt käibemaksu summalt taotlejale intressi, kui käibemaks tagastatakse hiljem kui artikli 22 lõike 1 kohasel viimasel maksekuupäeval.

Kui taotleja ei esita tagastamisliikmesriigile kindlaksmääratud tähtaja jooksul nõutud lisateavet või täiendavat lisateavet, ei kohaldata esimest lõiku. Samuti ei kohaldata esimest lõiku seni, kuni tagastamisliikmesriik on saanud kätte dokumendid, mis tuleb artikli 10 kohaselt esitada elektroonilisel teel.

Artikkel 27

1.   Intress arvutatakse alates viimasele päevale, mil vastavalt artikli 22 lõikele 1 tagasimakse oleks tulnud teha, järgnevast päevast kuni tagasimakse tegeliku tegemise päevani.

2.   Intressimäär on võrdne maksukohustuslastele, kelle asukoht on tagastamisliikmesriigis, käibemaksu tagastamise korral selle liikmesriigi riiklike õigusaktide alusel kohaldatava intressimääraga.

Kui riiklike õigusaktide kohaselt ei ole asutatud maksukohustuslasele ette nähtud intressi seoses tagasimaksega, on makstav intress võrdne intressiga või vastava tasuga, mida tagastamisliikmesriik kohaldab käibemaksukohustuslase poolt käibemaksu hilinenud tasumisel.

Artikkel 28

1.   Käesolevat direktiivi kohaldatakse pärast 31. detsembrit 2009 esitatud tagastamistaotlustele.

2.   Direktiiv 79/1072/EMÜ tunnistatakse kehtetuks alates 1. jaanuarist 2010. Selle sätteid kohaldatakse siiski enne 1. jaanuari 2010 esitatud tagastamistaotlustele.

Viiteid kehtetuks tunnistatud direktiivile tõlgendatakse viidetena käesolevale direktiivile, välja arvatud enne 1. jaanuari 2010 esitatud tagastamistaotluste puhul.

Artikkel 29

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi täitmiseks vajalikud haldus- ja õigusnormid alates 1. jaanuarist 2010. Liikmesriigid teatavad nendest viivitamata komisjonile.

Kui liikmesriigid need sätted vastu võtavad, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas nende poolt vastuvõetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 30

Käesolev direktiiv jõustub selle Euroopa Liidu Teatajas avaldamise päeval.

Artikkel 31

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 12. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

A. BAJUK

---

(1)  ELT C 285E, 22.11.2006, lk 122.

1

(2)  ELT C 28, 3.2.2006, lk 86.

2

(3)  EÜT L 331, 27.12.1979, lk 11. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/98/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 129).

3

(4)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/75/EÜ (ELT L 346, 29.12.2007, lk 13).

4

(5)  ELT C 321, 31.12.2003, lk 1.

5

(6)  ELT L 264, 15.10.2003, lk 1.

6

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/29 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/29

---

KOMISJONI OTSUS,

19. detsember 2007,

sõnnikudekreedi (C 12/1999) alusel makstavaid hüvitisi käsitleva riigiabi kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6777 all)

(Ainult prantsus- ja hollandikeelne tekst on autentsed)

(2008/138/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

olles kutsunud vastavalt eespool nimetatud artiklitele huvitatud isikuid üles esitama märkusi, (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 3. juuli 1998. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused eespool nimetatud riigiabist vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. |
| --- | --- |

(1)

3. juuli 1998. aasta kirjaga teatasid Belgia ametiasutused eespool nimetatud riigiabist vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.

| (2) | 26. märtsi 1999. aasta kirjaga nr SG-Greffe (1999) D/2211 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. 28. aprilli 1999. aasta kirjaga esitas Belgia oma märkused. |
| --- | --- |

(2)

26. märtsi 1999. aasta kirjaga nr SG-Greffe (1999) D/2211 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. 28. aprilli 1999. aasta kirjaga esitas Belgia oma märkused.

| (3) | Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi. Komisjon edastas need 30. juuni 1999. aasta kirjaga Belgiale, kellele anti võimalus vastata. Belgia ametiasutused on komisjonile esitanud täiendavat teavet 1. juuni 1999. aasta, 27. juuni 2000. aasta ja 23. juuli 2001. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(3)

Komisjon sai huvitatud isikutelt märkusi. Komisjon edastas need 30. juuni 1999. aasta kirjaga Belgiale, kellele anti võimalus vastata. Belgia ametiasutused on komisjonile esitanud täiendavat teavet 1. juuni 1999. aasta, 27. juuni 2000. aasta ja 23. juuli 2001. aasta kirjaga.

| (4) | 12. märtsi 2007. aasta kirjaga teatas Belgia komisjonile, et ta võtab ettenähtud meetme kohta edastatud teatise tagasi. Kõnealuses kirjas kinnitas Belgia, et abi ei ole välja makstud. |
| --- | --- |

(4)

12. märtsi 2007. aasta kirjaga teatas Belgia komisjonile, et ta võtab ettenähtud meetme kohta edastatud teatise tagasi. Kõnealuses kirjas kinnitas Belgia, et abi ei ole välja makstud.

II.   JÄRELDUS

| (5) | Komisjon ei olnud Belgia tagasivõtmistaotluse saabumise ajaks kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust veel teinud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon teatise tagasivõtmist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks). (2) |
| --- | --- |

(5)

Komisjon ei olnud Belgia tagasivõtmistaotluse saabumise ajaks kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust veel teinud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon teatise tagasivõtmist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks). (2)

| (6) | Seepärast tuleks lõpetada ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks, |
| --- | --- |

(6)

Seepärast tuleks lõpetada ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametlik uurimismenetlus sõnnikudekreedi alusel makstavaid hüvitisi käsitleva riigiabi suhtes lõpetatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/199 artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgiale.

Brüssel, 19. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT C 129, 8.5.1999, lk 2.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/31 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/31

---

KOMISJONI OTSUS,

21. september 2007,

riigiabi kohta: järskudel nõlvadel asuva viinamarjakasvatuse ratsionaliseerimisse tehtavate investeeringute soodustamine Rheinland-Pfalzis

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4462 all)

(ainult saksakeelne tekst on autentne)

(2008/139/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud artiklile, (1)

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 30. september 1994. aasta kirjaga, mille saabumine registreeriti 7. oktoober 1994, teatas Saksamaa riigiabist vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 (praegune artikkel 88) lõikele 3. |
| --- | --- |

(1)

30. september 1994. aasta kirjaga, mille saabumine registreeriti 7. oktoober 1994, teatas Saksamaa riigiabist vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 (praegune artikkel 88) lõikele 3.

| (2) | 7. aprill 1995. aasta kirjaga nr SG(95) D/4615 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 (praegune artikkel 88) lõikele 2. (2) Saksamaa esitas oma märkused 29. mai 1995. aasta ja 24. juuni 1996. aasta kirjadega. Huvitatud isikud ei ole komisjonile oma märkusi esitanud. Saksa ametiasutused on komisjonile esitanud täiendavat teavet 1. juuni 2007. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

7. aprill 1995. aasta kirjaga nr SG(95) D/4615 algatas komisjon ametliku uurimismenetluse vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 93 (praegune artikkel 88) lõikele 2. (2) Saksamaa esitas oma märkused 29. mai 1995. aasta ja 24. juuni 1996. aasta kirjadega. Huvitatud isikud ei ole komisjonile oma märkusi esitanud. Saksa ametiasutused on komisjonile esitanud täiendavat teavet 1. juuni 2007. aasta kirjaga.

| (3) | 24. juuni 1996. aasta kirjaga teatas Saksamaa, et ta võtab meetme kohta edastatud teatise tagasi. Lisaks sellele kinnitas Saksamaa vastuseks komisjoni järelepärimisele, et investeerimistoetusi ei ole antud. |
| --- | --- |

(3)

24. juuni 1996. aasta kirjaga teatas Saksamaa, et ta võtab meetme kohta edastatud teatise tagasi. Lisaks sellele kinnitas Saksamaa vastuseks komisjoni järelepärimisele, et investeerimistoetusi ei ole antud.

II.   KOKKUVÕTE

| (4) | Komisjon ei olnud Saksamaa teatise saabumise ajaks kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust veel teinud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) artikli 8 lõike 1 kohast teatise tagasivõtmist. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon ei olnud Saksamaa teatise saabumise ajaks kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust veel teinud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (3) artikli 8 lõike 1 kohast teatise tagasivõtmist.

| (5) | Seepärast lõpetatakse ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast lõpetatakse ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2 lõpetatakse ametlik uurimismenetlus seoses riigiabiga, milles käsitletakse järskudel nõlvadel asuva viinamarjakasvatuse ratsionaliseerimisse tehtavate investeeringute soodustamist Rheinland-Pfalzis .

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Saksamaa Liitvabariigile.

Brüssel, 21. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT C 169, 5.7.1995, lk 12.

1

(2)  EÜT C 359, 11.12.1999, lk 27.

2

(3)  EÜT L 83, 27.3.1999.

3

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/32

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007,

riigiabi kohta, milles käsitletakse Castilla-Leóni piirkonnas linnasekasvatusse (Maltacarrión, SA) tehtavate investeeringute soodustamist (C 48/2005)

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6897 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(2008/140/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

I   MENETLUS

| (1) | Hispaania ametiasutused teavitasid 1. detsembri 2004. aasta kirjaga komisjoni kõnealusest riigiabist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3. |
| --- | --- |

(1)

Hispaania ametiasutused teavitasid 1. detsembri 2004. aasta kirjaga komisjoni kõnealusest riigiabist vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 3.

| (2) | Komisjon algatas 22. detsembri 2005. aasta kirjaga nr SG-Greffe (2005) D/207666 ametliku uurimismenetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. (1) Hispaania esitas oma märkused 23. jaanuari 2005. aasta kirjaga. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon algatas 22. detsembri 2005. aasta kirjaga nr SG-Greffe (2005) D/207666 ametliku uurimismenetluse vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikele 2. (1) Hispaania esitas oma märkused 23. jaanuari 2005. aasta kirjaga.

| (3) | Hispaania teavitas 13. märtsi 2006. aasta kirjaga komisjoni kõnealuse meetme tagasivõtmisest. Vastuseks komisjoni uuele küsimusele kinnitas Hispaania 5. mai 2006. aasta kirjas, et mingisugust abi ei makstud. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania teavitas 13. märtsi 2006. aasta kirjaga komisjoni kõnealuse meetme tagasivõtmisest. Vastuseks komisjoni uuele küsimusele kinnitas Hispaania 5. mai 2006. aasta kirjas, et mingisugust abi ei makstud.

II   JÄRELDUSED

| (4) | Hispaania tagasivõtmistaotluse saabumiskuupäevaks ei olnud komisjon veel kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust langetanud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon teatise tagasivõtmist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 8 lõikes 1 määratletud tähenduses. |
| --- | --- |

(4)

Hispaania tagasivõtmistaotluse saabumiskuupäevaks ei olnud komisjon veel kõnealuse teatise kohta ametlikku otsust langetanud. Kõnealuste asjaolude tõttu aktsepteerib komisjon teatise tagasivõtmist nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (2) artikli 8 lõikes 1 määratletud tähenduses.

| (5) | Seepärast tuleks lõpetada ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks, |
| --- | --- |

(5)

Seepärast tuleks lõpetada ametlik uurimismenetlus vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2, kuna see on muutunud ülearuseks,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Ametlik uurimismenetlus Castilla-Leóni piirkonnas linnasekasvatusse (Maltacarrión, SA) tehtavate investeeringute soodustamist käsitleva riigiabi suhtes lõpetatakse vastavalt määruse (EÜ) nr 659/1999 artikli 8 lõikele 2.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaania Kuningriigile.

Brüssel, 21. detsember 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Janez POTOČNIK

---

(1)  Ei ole avaldatud, kuna Hispaania ametiasutused teavitasid enne meetme avaldamist selle tagasivõtmisest.

1

(2)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

2

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/33 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/33

---

KOMISJONI OTSUS,

25. september 2007,

meetmete C 47/2003 (ex NN 49/2003) kohta, mida Hispaania kohaldab Izari kasuks

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4298 all)

(Ainult hispaaniakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/141/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud sätetele (1) ja võttes neid märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 2000. aasta märtsis teatati komisjonile, et Hispaania riiklik valdusettevõtja Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (edaspidi „SEPI”) oli andnud kolm tarnetagatist ettevõtjale Repsol/Gas Natural (edaspidi „Repsol”) seoses kolme gaasitankeri ehituse ja tarnega lepingute alusel, mis olid sõlmitud kahe riikliku laevaehitustehasega. Nimetatud tehased kuulusid lepingute sõlmimise ajal ettevõtjale Astilleros Españoles (edaspidi „AESA”) ja läksid hiljem üle Izari kontsernile. AESA ja IZARi ainuomanik on SEPI. |
| --- | --- |

(1)

2000. aasta märtsis teatati komisjonile, et Hispaania riiklik valdusettevõtja Sociedad Estatal de Participaciones Industriales (edaspidi „SEPI”) oli andnud kolm tarnetagatist ettevõtjale Repsol/Gas Natural (edaspidi „Repsol”) seoses kolme gaasitankeri ehituse ja tarnega lepingute alusel, mis olid sõlmitud kahe riikliku laevaehitustehasega. Nimetatud tehased kuulusid lepingute sõlmimise ajal ettevõtjale Astilleros Españoles (edaspidi „AESA”) ja läksid hiljem üle Izari kontsernile. AESA ja IZARi ainuomanik on SEPI.

| (2) | 9. juuli 2003. aasta kirjas teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse kolme mitteteatatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus. |
| --- | --- |

(2)

9. juuli 2003. aasta kirjas teatas komisjon Hispaaniale oma otsusest algatada kõnealuse kolme mitteteatatud meetme suhtes EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetlus.

| (3) | Hispaania ametiasutused esitasid komisjonile oma märkused 5. augusti 2003. aasta ja 22. oktoobri 2003. aasta kirjadega. Komisjon sai ühe huvitatud poole (Repsol) märkused 2003. aasta oktoobris ja 2004. aasta veebruaris. Komisjon edastas kõnealused märkused Hispaaniale, kellele anti võimalus neid kommenteerida. Hispaania kommentaarid saadi vastavalt 12. jaanuari 2004. aasta ja 10. mai 2004. aasta kirjadega. |
| --- | --- |

(3)

Hispaania ametiasutused esitasid komisjonile oma märkused 5. augusti 2003. aasta ja 22. oktoobri 2003. aasta kirjadega. Komisjon sai ühe huvitatud poole (Repsol) märkused 2003. aasta oktoobris ja 2004. aasta veebruaris. Komisjon edastas kõnealused märkused Hispaaniale, kellele anti võimalus neid kommenteerida. Hispaania kommentaarid saadi vastavalt 12. jaanuari 2004. aasta ja 10. mai 2004. aasta kirjadega.

| (4) | Kahes 2004. aastal (pärast gaasitankerite tagatiste kohta ametliku uurimismenetluse algatamist) vastu võetud riigiabi käsitlevas otsuses, mis ei ole käesoleva menetlusega seotud, (2) leidis komisjon, et 864 miljoni euro suurune riigiabi, mille Hispaania oli Izarile andnud, ei ole asutamislepinguga kooskõlas ja tuleb tagasi maksta. |
| --- | --- |

(4)

Kahes 2004. aastal (pärast gaasitankerite tagatiste kohta ametliku uurimismenetluse algatamist) vastu võetud riigiabi käsitlevas otsuses, mis ei ole käesoleva menetlusega seotud, (2) leidis komisjon, et 864 miljoni euro suurune riigiabi, mille Hispaania oli Izarile andnud, ei ole asutamislepinguga kooskõlas ja tuleb tagasi maksta.

| (5) | 5. augusti 2004. aasta kirjas tugines Hispaania asutamislepingu artiklile 296, (3) eesmärgiga päästa sõjaväeline laevaehitustegevus Izari kavandatavast pankrotist, mis leidis aset eespool nimetatud abi tagasimaksmise korralduse tulemusel. Järgnevas kirjavahetuses selgitasid Hispaania ametiasutused komisjonile ka seda, kuidas hakkab toimima Bazáni õigusjärglaseks olev uus sõjalaevade ehitamise ettevõte (edaspidi „Navantia”), kirjeldasid oma kohustusi konkurentsiga seonduvate probleemide lahendamisel ja tegid ettepaneku meetodi kohta, mille alusel jälgida kõnealuste kohustuste täitmist. |
| --- | --- |

(5)

5. augusti 2004. aasta kirjas tugines Hispaania asutamislepingu artiklile 296, (3) eesmärgiga päästa sõjaväeline laevaehitustegevus Izari kavandatavast pankrotist, mis leidis aset eespool nimetatud abi tagasimaksmise korralduse tulemusel. Järgnevas kirjavahetuses selgitasid Hispaania ametiasutused komisjonile ka seda, kuidas hakkab toimima Bazáni õigusjärglaseks olev uus sõjalaevade ehitamise ettevõte (edaspidi „Navantia”), kirjeldasid oma kohustusi konkurentsiga seonduvate probleemide lahendamisel ja tegid ettepaneku meetodi kohta, mille alusel jälgida kõnealuste kohustuste täitmist.

| (6) | Vahepeal olid Izarile esitatud abi tagasimaksmise korraldused, millest 1,2 miljardit eurot ei olnud veel tasutud, (4) viinud ettevõtte olukorda, kus tema omavahendid olid muutunud negatiivseks ja ta oli tehniliselt võttes pankrotis. Kõike eelnevat arvesse võttes alustas Hispaania 1. aprillil 2005 Izarisse jäänud tsiviilotstarbeliste laevaehitustehaste (st Gijóni, Sestao, Manisese ja Sevilla laevaehitustehased, mida ei kaasatud äsja loodud Navantiasse) likvideerimist ja algatas nende suhtes erastamismenetluse. |
| --- | --- |

(6)

Vahepeal olid Izarile esitatud abi tagasimaksmise korraldused, millest 1,2 miljardit eurot ei olnud veel tasutud, (4) viinud ettevõtte olukorda, kus tema omavahendid olid muutunud negatiivseks ja ta oli tehniliselt võttes pankrotis. Kõike eelnevat arvesse võttes alustas Hispaania 1. aprillil 2005 Izarisse jäänud tsiviilotstarbeliste laevaehitustehaste (st Gijóni, Sestao, Manisese ja Sevilla laevaehitustehased, mida ei kaasatud äsja loodud Navantiasse) likvideerimist ja algatas nende suhtes erastamismenetluse.

II.   ABIMEETMETE KIRJELDUS

| (7) | 1999. aastal sõlmis Repsol kolme laevaomanikuga pikaajalised tähtajalised prahilepingud, igaühega ühe gaasitankeri kohta, milles igaühe jaoks nähti ette ühe lisatankeri võimalus. |
| --- | --- |

(7)

1999. aastal sõlmis Repsol kolme laevaomanikuga pikaajalised tähtajalised prahilepingud, igaühega ühe gaasitankeri kohta, milles igaühe jaoks nähti ette ühe lisatankeri võimalus.

| (8) | Seejärel algasid läbirääkimised laevaomanike ja laevaehitajate vahel, kelle hulka kuulusid ka Korea laevaehitustehased, eesmärgiga ehitada kolm gaasitankerit. 31. juulil 2000 sõlmiti kolm lepingut gaasitankerite ehitamiseks Hispaania kahe riikliku laevaehitustehasega, mille omandiõigus oli äsja üle läinud AESAlt Izarile (5), kellega sõlmiti lõplikud laevaehituslepingud. |
| --- | --- |

(8)

Seejärel algasid läbirääkimised laevaomanike ja laevaehitajate vahel, kelle hulka kuulusid ka Korea laevaehitustehased, eesmärgiga ehitada kolm gaasitankerit. 31. juulil 2000 sõlmiti kolm lepingut gaasitankerite ehitamiseks Hispaania kahe riikliku laevaehitustehasega, mille omandiõigus oli äsja üle läinud AESAlt Izarile (5), kellega sõlmiti lõplikud laevaehituslepingud.

| (9) | Samal kuupäeval kirjutas AESA alla laevaehituslepingute lisaklauslile, mille kohaselt ta kohustus hüvitama Repsolile kõik erikulud, mida viimane kannab juhul, kui laevaehitustehaste süül ei tarnita laevu lepingutingimuste kohaselt. |
| --- | --- |

(9)

Samal kuupäeval kirjutas AESA alla laevaehituslepingute lisaklauslile, mille kohaselt ta kohustus hüvitama Repsolile kõik erikulud, mida viimane kannab juhul, kui laevaehitustehaste süül ei tarnita laevu lepingutingimuste kohaselt.

| (10) | Samal kuupäeval (31. juulil 2000) andis SEPI Repsolile kõigi kolme laevaehituslepingu jaoks ka tarnetagatised, mis katsid samasid kahjusid, mille hüvitamiseks AESA oli Repsoli ees kohustuse võtnud. (6) Maksimaalseks kahjusummaks määrati umbes 180 miljonit eurot laeva kohta, mis teeb maksimaalseks kogusummaks umbes 540 miljonit eurot. Tagatised anti ajavahemikuks, mis algas 31. juulil 2000 ja pidi kestma kuni 12 kuu möödumiseni iga laeva tarnimisest. (7) |
| --- | --- |

(10)

Samal kuupäeval (31. juulil 2000) andis SEPI Repsolile kõigi kolme laevaehituslepingu jaoks ka tarnetagatised, mis katsid samasid kahjusid, mille hüvitamiseks AESA oli Repsoli ees kohustuse võtnud. (6) Maksimaalseks kahjusummaks määrati umbes 180 miljonit eurot laeva kohta, mis teeb maksimaalseks kogusummaks umbes 540 miljonit eurot. Tagatised anti ajavahemikuks, mis algas 31. juulil 2000 ja pidi kestma kuni 12 kuu möödumiseni iga laeva tarnimisest. (7)

III.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (11) | Komisjon tegi oma 9. juuli 2003. aasta otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) järelduse, et kõnealused kolm abimeedet kujutasid endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, ning seadis nende ühisturuga kokkusobivuse kahtluse alla. Komisjon oli arvamusel, et abisaajateks olid laevaehitustehased, kuid ta ei välistanud, et ka Repsol võis abist kasu saada, ning otsustas kaasata Repsoli artikli 88 lõike 2 kohasesse menetlusse, et oleks võimalik saada lisateavet, mis oli vajalik kõnealuste kahtluste hajutamiseks. |
| --- | --- |

(11)

Komisjon tegi oma 9. juuli 2003. aasta otsuses ametliku uurimismenetluse algatamise kohta (edaspidi „menetluse algatamise otsus”) järelduse, et kõnealused kolm abimeedet kujutasid endast riigiabi asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses, ning seadis nende ühisturuga kokkusobivuse kahtluse alla. Komisjon oli arvamusel, et abisaajateks olid laevaehitustehased, kuid ta ei välistanud, et ka Repsol võis abist kasu saada, ning otsustas kaasata Repsoli artikli 88 lõike 2 kohasesse menetlusse, et oleks võimalik saada lisateavet, mis oli vajalik kõnealuste kahtluste hajutamiseks.

IV.   AMETLIKU UURIMISMENETLUSE ALGATAMISE JÄREL SAADUD MÄRKUSED

| (12) | Repsol rõhutab oma märkustes, et talle lepingu kohaselt antud tagatiste põhjal ei saa järeldada, et ta on saanud mis tahes riigiabist tulenevat kasu. Repsoli kinnitusel:






  — | SEPI tagatised katsid hüvitisi, mille saamiseks Repsolil oli õigus Hispaania tsiviil- ja kaubandusõiguse kohaselt. Tagatised tulenesid Repsoli kui võlausaldaja suhtest laevaomanike, Izari ja laevaehitustehastega. Repsol ei pidanud maksma tagatiste saamiseks mingit tasu, sest ettevõtjad, kes saavad tagatise lepingutingimuste täitmise kohta, ei pea selle eest turutava kohaselt maksma. |
| --- | --- | --- |

(12)

Repsol rõhutab oma märkustes, et talle lepingu kohaselt antud tagatiste põhjal ei saa järeldada, et ta on saanud mis tahes riigiabist tulenevat kasu. Repsoli kinnitusel:

—

SEPI tagatised katsid hüvitisi, mille saamiseks Repsolil oli õigus Hispaania tsiviil- ja kaubandusõiguse kohaselt. Tagatised tulenesid Repsoli kui võlausaldaja suhtest laevaomanike, Izari ja laevaehitustehastega. Repsol ei pidanud maksma tagatiste saamiseks mingit tasu, sest ettevõtjad, kes saavad tagatise lepingutingimuste täitmise kohta, ei pea selle eest turutava kohaselt maksma.

| — | Lisaks sellele ei andnud tagatised Repsolile mingit majanduslikku soodustust, millele on viidatud asutamislepingu artikli 87 lõikes 1. Sarnaselt laevaomanike emaettevõtjatelt saadud tagatistega tagasid SEPI vastutagatised vaid tähtajaliste prahilepingute ja laevaehituslepingute lepingutingimuste täitmise, võimaldades seega Repsolil täita teiste osapooltega sõlmitud gaasi transpordilepinguid. |
| --- | --- |

—

Lisaks sellele ei andnud tagatised Repsolile mingit majanduslikku soodustust, millele on viidatud asutamislepingu artikli 87 lõikes 1. Sarnaselt laevaomanike emaettevõtjatelt saadud tagatistega tagasid SEPI vastutagatised vaid tähtajaliste prahilepingute ja laevaehituslepingute lepingutingimuste täitmise, võimaldades seega Repsolil täita teiste osapooltega sõlmitud gaasi transpordilepinguid.

| — | Repsolil oleks olnud lisaks Izari tagatistele vaja lisatagatisi, mille oleks võinud anda SEPI või mõni teine üksus. Sellised tagatised on turutavade kohaselt vajalikud, võttes arvesse investeeringute mahtu ja riski ning kaubanduslikke kohustusi, mis selliste tehingutega kaasnevad. |
| --- | --- |

—

Repsolil oleks olnud lisaks Izari tagatistele vaja lisatagatisi, mille oleks võinud anda SEPI või mõni teine üksus. Sellised tagatised on turutavade kohaselt vajalikud, võttes arvesse investeeringute mahtu ja riski ning kaubanduslikke kohustusi, mis selliste tehingutega kaasnevad.

| (13) | Hispaania märkused langesid Repsoli osas kokku eespool toodud argumentidega. Hispaania ametiasutused jõudsid seega järeldusele, et Repsolit ei saa pidada riigiabi saajaks. |
| --- | --- |

(13)

Hispaania märkused langesid Repsoli osas kokku eespool toodud argumentidega. Hispaania ametiasutused jõudsid seega järeldusele, et Repsolit ei saa pidada riigiabi saajaks.

V.   HINDAMINE

| (14) | Üks menetluse algatamise põhjusi oli kindlaks teha abisaajad, kes said SEPI antud tarnetagatiste näol mis tahes vormis riigiabi. |
| --- | --- |

(14)

Üks menetluse algatamise põhjusi oli kindlaks teha abisaajad, kes said SEPI antud tarnetagatiste näol mis tahes vormis riigiabi.

| (15) | Komisjon märgib, et vastavalt tsiviilõigusele vastutab kauba tarnija või teenuse osutaja tellijaga sõlmitud lepingu täitmise eest. Kõnealune vastutus hõlmab nii toote kvaliteeti kui ka kokkulepitud tarnetähtaega. Seetõttu on tellijal, kui lepingus kokkulepitust ei peeta kinni ja tellija kannab seetõttu kahju, õigus nõuda hüvitist. Käesoleva juhtumi puhul oleks hüvitist pidanud maksma laevaehitustehas või tema emaettevõtja Izar. |
| --- | --- |

(15)

Komisjon märgib, et vastavalt tsiviilõigusele vastutab kauba tarnija või teenuse osutaja tellijaga sõlmitud lepingu täitmise eest. Kõnealune vastutus hõlmab nii toote kvaliteeti kui ka kokkulepitud tarnetähtaega. Seetõttu on tellijal, kui lepingus kokkulepitust ei peeta kinni ja tellija kannab seetõttu kahju, õigus nõuda hüvitist. Käesoleva juhtumi puhul oleks hüvitist pidanud maksma laevaehitustehas või tema emaettevõtja Izar.

| (16) | Kõike seda silmas pidades näib, et Repsol, kes üüris Izari (st talle kuuluvate laevaehitustehaste) ehitatud laevu, oli laevaomanike ja Izari suhtes võlausaldaja seisundis. Seetõttu ei saa teda pidada tähtajaliste prahilepingute ega laevaehituslepingute, sealhulgas lisaklausli alusel vastutavaks. |
| --- | --- |

(16)

Kõike seda silmas pidades näib, et Repsol, kes üüris Izari (st talle kuuluvate laevaehitustehaste) ehitatud laevu, oli laevaomanike ja Izari suhtes võlausaldaja seisundis. Seetõttu ei saa teda pidada tähtajaliste prahilepingute ega laevaehituslepingute, sealhulgas lisaklausli alusel vastutavaks.

| (17) | Eelnevat arvesse võttes ning kooskõlas Repsoli ja Hispaania märkustega on komisjon jõudnud otsusele, et Repsolit ei saa lugeda abisaajaks, sest ta ei saanud mingit kasu, mis oleks ületanud tsiviil- ja kaubandusõiguse üldsätetes ettenähtu. |
| --- | --- |

(17)

Eelnevat arvesse võttes ning kooskõlas Repsoli ja Hispaania märkustega on komisjon jõudnud otsusele, et Repsolit ei saa lugeda abisaajaks, sest ta ei saanud mingit kasu, mis oleks ületanud tsiviil- ja kaubandusõiguse üldsätetes ettenähtu.

| (18) | Komisjon on arvamusel, et Izari varade vabatahtlik likvideerimine on Hispaania poolt asjakohane meede kolme abi tagasimaksmise otsuse kohaldamiseks. Eelkõige on komisjon arvamusel, et Hispaania võetud kohustused ja meetmed on olnud piisavad, et tagada konkurentsi moonutamise vältimine. |
| --- | --- |

(18)

Komisjon on arvamusel, et Izari varade vabatahtlik likvideerimine on Hispaania poolt asjakohane meede kolme abi tagasimaksmise otsuse kohaldamiseks. Eelkõige on komisjon arvamusel, et Hispaania võetud kohustused ja meetmed on olnud piisavad, et tagada konkurentsi moonutamise vältimine.

| (19) | Komisjon arvab ka, et Hispaania müüs neli tsiviilotstarbelist laevaehitustehast nõuetekohaselt, kasutades selleks avatud, läbipaistvat ja tingimusteta menetlust. 3. novembril 2006 andis Hispaania ministrite nõukogu nõusoleku Sestao, Gijóni ja Sevilla laevaehitustehaste müügiks edukatele pakkujatele. Erastamislepingud sõlmiti 30. novembril 2006. Neljanda laevaehitustehase (Manises) puhul jõuti järeldusele, et suurim likvideerimisväärtus saadakse laevaehitustehase sulgemisel ja selle varade üleandmisel SEPI-le. |
| --- | --- |

(19)

Komisjon arvab ka, et Hispaania müüs neli tsiviilotstarbelist laevaehitustehast nõuetekohaselt, kasutades selleks avatud, läbipaistvat ja tingimusteta menetlust. 3. novembril 2006 andis Hispaania ministrite nõukogu nõusoleku Sestao, Gijóni ja Sevilla laevaehitustehaste müügiks edukatele pakkujatele. Erastamislepingud sõlmiti 30. novembril 2006. Neljanda laevaehitustehase (Manises) puhul jõuti järeldusele, et suurim likvideerimisväärtus saadakse laevaehitustehase sulgemisel ja selle varade üleandmisel SEPI-le.

| (20) | Likvideerimise ja müügimenetluse tulemusel lõpetas Izar lõplikult kogu oma majandustegevuse. Izar eksisteerib edasi ainult selleks, et viia lõpule tegevuse lõpetamisega seonduvad ülesanded, eelkõige personali koondamine. Nende ülesannete täitmise järel Izar likvideeritakse. Kõnealused ülesanded ei ole oma laadilt sellised, mis õigustaksid asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamist. Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi eeldusel, et kõnealustest meetmetest tulenes kasu Izarile ja konkurentsi moonutamine, lõppes kõnealune moonutamine hetkel, mil Izar oma majandustegevuse lõpetas ja laevaehitustehased suleti. Kui komisjon teeks kõnealuste meetmete abina käsitlemise ja nende võimaliku ühisturuga kokkusobimatuse kohta otsuse, puuduks sellel seega tegelik mõju. |
| --- | --- |

(20)

Likvideerimise ja müügimenetluse tulemusel lõpetas Izar lõplikult kogu oma majandustegevuse. Izar eksisteerib edasi ainult selleks, et viia lõpule tegevuse lõpetamisega seonduvad ülesanded, eelkõige personali koondamine. Nende ülesannete täitmise järel Izar likvideeritakse. Kõnealused ülesanded ei ole oma laadilt sellised, mis õigustaksid asutamislepingu konkurentsieeskirjade kohaldamist. Seetõttu on komisjon arvamusel, et isegi eeldusel, et kõnealustest meetmetest tulenes kasu Izarile ja konkurentsi moonutamine, lõppes kõnealune moonutamine hetkel, mil Izar oma majandustegevuse lõpetas ja laevaehitustehased suleti. Kui komisjon teeks kõnealuste meetmete abina käsitlemise ja nende võimaliku ühisturuga kokkusobimatuse kohta otsuse, puuduks sellel seega tegelik mõju.

| (21) | Seetõttu ei ole asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt algatatud ametlik uurimismenetlus enam asjakohane. |
| --- | --- |

(21)

Seetõttu ei ole asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt algatatud ametlik uurimismenetlus enam asjakohane.

VI.   JÄRELDUS

| (22) | Kõnesolevate kaalutluste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et Repsolit ei saa lugeda vaidlusaluse abi saajaks ja et Izari laevaehitustehaste vastu algatatud menetlus ei ole enam asjakohane. |
| --- | --- |

(22)

Kõnesolevate kaalutluste põhjal on komisjon jõudnud järeldusele, et Repsolit ei saa lugeda vaidlusaluse abi saajaks ja et Izari laevaehitustehaste vastu algatatud menetlus ei ole enam asjakohane.

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt algatatud ametlik uurimismenetlus loetakse lõpetatuks.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Hispaaniale.

Brüssel, 25. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 209, 4.7.2003, lk 24.

1

(2)  Juhtumid C 38/2003 ja C 40/2000.

2

(3)  Kõnealuses artiklis on sätestatud, et „iga liikmesriik võib võtta selliseid meetmeid, mida ta peab vajalikuks oma oluliste julgeolekuhuvide kaitseks ja mis on seotud relvade, laskemoona või sõjavarustuse tootmise või kaubandusega”.

3

(4)  Lisaks 2004. aasta otsustele nõuti Izarilt ka ühe varasema, 1999. aasta otsusega (juhtum C 3/99) 111 miljoni euro suuruse abi tagasimaksmist.

4

(5)  Pärast 20. juulit 2000 müüs AESA kaks laevaehitustehast, kes vastutasid gaasitankerite ehitamise eest, Izarile. 13. veebruari 2003. aasta kirjas kinnitasid Hispaania ametiasutused, et Izar oli vastutuse laevaehituslepingutega seonduvate kohustuste täitmise eest AESAlt üle võtnud.

5

(6)  Kõnealuse tagatise kohaselt hüvitab SEPI Repsolile esimesel nõudmisel kõik otsesed ja kaudsed kulud ning kaasneva kahju, mida Repsol kannab juhul, kui laevasid ei tarnita lepingutingimuste kohaselt Izari süül.

6

(7)  Laevaehituslepingute kohaselt pidi laevad tarnitama 15. septembril 2003, 15. detsembril 2003 ja 15. märtsil 2004.

7

---

| 20.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 44/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 44/36

---

KOMISJONI OTSUS,

25. september 2007,

Riigiabi C 32/2006 (ex N 179/2006), mida Poola on andnud ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4310 all)

(Ainult poolakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/142/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama oma märkusi, (1) eelnimetatud sätete kohaselt ja võttes arvesse nende märkusi

ning arvestades järgmist:

I.   MENETLUS

| (1) | 17. märtsil 2006 teatas Poola ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA (edaspidi „HCM”) antud ümberkorraldamisabist. Teatamine toimus pärast komisjoni otsust mitte esitada vastuväiteid seoses ettevõtjale HCM 11,8 miljoni Poola zloti (3,13 miljonit eurot) (2) suuruse laenu tagatise vormis antud ümberkorraldamisabiga. |
| --- | --- |

(1)

17. märtsil 2006 teatas Poola ettevõtjale Huta Cynku Miasteczko Śląskie SA (edaspidi „HCM”) antud ümberkorraldamisabist. Teatamine toimus pärast komisjoni otsust mitte esitada vastuväiteid seoses ettevõtjale HCM 11,8 miljoni Poola zloti (3,13 miljonit eurot) (2) suuruse laenu tagatise vormis antud ümberkorraldamisabiga.

| (2) | 19. juulil 2006 otsustas komisjon algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse teatatud abi suhtes, kuna komisjonil oli kahtlusi selle ühisturuga kokkusobivuse osas. Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. augustil 2006. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama nimetatud meetmete kohta oma märkused. Ühtegi märkust huvitatud isikutelt ei saadud. |
| --- | --- |

(2)

19. juulil 2006 otsustas komisjon algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse teatatud abi suhtes, kuna komisjonil oli kahtlusi selle ühisturuga kokkusobivuse osas. Komisjoni otsus menetluse algatamiseks avaldati Euroopa Liidu Teatajas30. augustil 2006. (3) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama nimetatud meetmete kohta oma märkused. Ühtegi märkust huvitatud isikutelt ei saadud.

| (3) | 18. septembril 2006 esitas Poola mittetäieliku vastuse seoses menetluse algatamisega. 23. mai 2007. aasta kirjas teatas Poola komisjonile, et ta võtab teatise tagasi. |
| --- | --- |

(3)

18. septembril 2006 esitas Poola mittetäieliku vastuse seoses menetluse algatamisega. 23. mai 2007. aasta kirjas teatas Poola komisjonile, et ta võtab teatise tagasi.

II.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

1.   Abisaaja

| (4) | HCM on riigi äriühing, mis loodi 1966. aastal. Kõnealune ettevõtja toodab ja töötleb mitteraudmetalle (tsingi ja plii tootmine). 2004. aastal oli ettevõtjal 51 % turuosa Poola rafineeritud tsingi turul ja 3 % turuosa Euroopas. Ettevõtjal on umbes 1 100 töötajat ning see asub piirkonnas, mis on regionaalabikõlblik vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a. |
| --- | --- |

(4)

HCM on riigi äriühing, mis loodi 1966. aastal. Kõnealune ettevõtja toodab ja töötleb mitteraudmetalle (tsingi ja plii tootmine). 2004. aastal oli ettevõtjal 51 % turuosa Poola rafineeritud tsingi turul ja 3 % turuosa Euroopas. Ettevõtjal on umbes 1 100 töötajat ning see asub piirkonnas, mis on regionaalabikõlblik vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile a.

2.   Abimeetmed

| (5) | Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ettevõtja Agencja Rozwoju Przemysłu SA (tööstusarengu agentuur) (edaspidi „ARP”), kavatses anda viieks aastaks 21,8 miljoni Poola zloti (5,76 miljonit euro) suuruse laenu. Tagasimaksmine pidi algama üks aasta pärast laenu andmise kuupäeva. Laen pidi põhinema muutuval intressimääral, mis on võrdne komisjoni viitemääraga. 10 miljonit Poola zlotti (2,64 miljonit eurot) oli ette nähtud tehnoloogia ümberkorraldamisega seotud investeeringuteks. Ülejäänud 11,8 miljonit Poola zlotti oli ette nähtud päästmislaenu (s.o laen, milleks ARP oli andnud tagatise) tagasimaksmise rahastamiseks. |
| --- | --- |

(5)

Poola ametiasutused teatasid komisjonile, et ettevõtja Agencja Rozwoju Przemysłu SA (tööstusarengu agentuur) (edaspidi „ARP”), kavatses anda viieks aastaks 21,8 miljoni Poola zloti (5,76 miljonit euro) suuruse laenu. Tagasimaksmine pidi algama üks aasta pärast laenu andmise kuupäeva. Laen pidi põhinema muutuval intressimääral, mis on võrdne komisjoni viitemääraga. 10 miljonit Poola zlotti (2,64 miljonit eurot) oli ette nähtud tehnoloogia ümberkorraldamisega seotud investeeringuteks. Ülejäänud 11,8 miljonit Poola zlotti oli ette nähtud päästmislaenu (s.o laen, milleks ARP oli andnud tagatise) tagasimaksmise rahastamiseks.

| (6) | Poola teavitas ka komisjoni kavandatavast võlausaldajatega sõlmitavast kokkuleppest, mis võimaldaks ettevõtjal taastada oma maksejõulisus. Selleks jaotati võlausaldajad, kellel oli ettevõtja HCM vastu nõudeid kokku 65,3 miljoni Poola zloti (15,9 miljoni euro) ulatuses, vastavalt nende laenatud summadele ja nende tagatistele. Võlausaldajate kokkuleppega nähakse ette era- kui ka riigilaenude tagasimaksmise edasilükkamine mitme aasta võrra. Seetõttu koostati erinevad rühmad vastavalt nende omatavatele tagatistele. Laenu tagasimaksmine lükati iga rühma puhul edasi konkreetse ajavahemiku võrra. |
| --- | --- |

(6)

Poola teavitas ka komisjoni kavandatavast võlausaldajatega sõlmitavast kokkuleppest, mis võimaldaks ettevõtjal taastada oma maksejõulisus. Selleks jaotati võlausaldajad, kellel oli ettevõtja HCM vastu nõudeid kokku 65,3 miljoni Poola zloti (15,9 miljoni euro) ulatuses, vastavalt nende laenatud summadele ja nende tagatistele. Võlausaldajate kokkuleppega nähakse ette era- kui ka riigilaenude tagasimaksmise edasilükkamine mitme aasta võrra. Seetõttu koostati erinevad rühmad vastavalt nende omatavatele tagatistele. Laenu tagasimaksmine lükati iga rühma puhul edasi konkreetse ajavahemiku võrra.

3.   Menetluse algatamise põhjused

| (7) | Poola ametiasutused teatasid laenust kui riigiabist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(7)

Poola ametiasutused teatasid laenust kui riigiabist EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (8) | Komisjon otsustas algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, kuna tal oli kahtlusi, kas raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (4) (edaspidi „suunised”) kõik abi andmise ajal kohaldatavad ümberkorraldamisabi heakskiitmise tingimused on täidetud, ning eelkõige, kas:






  a) | ümberkorraldamiskava tulemusel taastuks abisaaja pikaajaline elujõulisus, kuna ümberkorraldamine oli peamiselt rahalist laadi ning põhines peamiselt võlausaldajate kokkuleppel, mis ei olnud menetluse algatamise kuupäeval veel allkirjastatud. Lisaks ei ole leitud edukat lahendust ettevõtja finantstulemusi suurelt mõjutavale muutuva vahetuskursi küsimusele. |
| --- | --- | --- |

(8)

Komisjon otsustas algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase menetluse, kuna tal oli kahtlusi, kas raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antavat riigiabi käsitlevate ühenduse suuniste (4) (edaspidi „suunised”) kõik abi andmise ajal kohaldatavad ümberkorraldamisabi heakskiitmise tingimused on täidetud, ning eelkõige, kas:

a)

ümberkorraldamiskava tulemusel taastuks abisaaja pikaajaline elujõulisus, kuna ümberkorraldamine oli peamiselt rahalist laadi ning põhines peamiselt võlausaldajate kokkuleppel, mis ei olnud menetluse algatamise kuupäeval veel allkirjastatud. Lisaks ei ole leitud edukat lahendust ettevõtja finantstulemusi suurelt mõjutavale muutuva vahetuskursi küsimusele.

| b) | abisaaja enda panus ümberkorralduskulude katmisse oli arvestatav; |
| --- | --- |

b)

abisaaja enda panus ümberkorralduskulude katmisse oli arvestatav;

| c) | kompenseerivad meetmed olid piisavad, sest tootmisvõimsust oli kavas tõsta vaid 0,7 % võrra. |
| --- | --- |

c)

kompenseerivad meetmed olid piisavad, sest tootmisvõimsust oli kavas tõsta vaid 0,7 % võrra.

| (9) | Lisaks tekkis komisjonil kahtlusi selle kohta, kas kokkulepe võlausaldajatega sisaldas ka tegelikult riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(9)

Lisaks tekkis komisjonil kahtlusi selle kohta, kas kokkulepe võlausaldajatega sisaldas ka tegelikult riigiabi elemente.

III.   POOLA MÄRKUSED

| (10) | Poola ametiasutused teavitasid komisjoni, et ettevõtja HCM sõlmis pärast menetluse algatamist edukalt kokkulepe võlausaldajatega. |
| --- | --- |

(10)

Poola ametiasutused teavitasid komisjoni, et ettevõtja HCM sõlmis pärast menetluse algatamist edukalt kokkulepe võlausaldajatega.

| (11) | Lisaks teavitasid Poola ametiasutused komisjoni, et ettevõtja on hakanud kasumit tootma (2006. aasta esimesel poolel teenis ettevõtja 10,3 miljoni Poola zloti (umbes 2,72 miljonit eurot) suuruse puhaskasumi); tema likviidsus on paranenud ning ta on võimeline turul rahalisi vahendeid hankima. Seetõttu, kuna tagatud laen ei andnud ettevõtjale enam eelist, võttis Poola tagasi teatise põhjenduses 6 osutatud meetme kohta. Lisaks on ettevõtja tagasi maksnud laenu, mille jaoks riigitagatis päästmisabina anti ning seega ei ole kõnealust tagatist enam vaja. |
| --- | --- |

(11)

Lisaks teavitasid Poola ametiasutused komisjoni, et ettevõtja on hakanud kasumit tootma (2006. aasta esimesel poolel teenis ettevõtja 10,3 miljoni Poola zloti (umbes 2,72 miljonit eurot) suuruse puhaskasumi); tema likviidsus on paranenud ning ta on võimeline turul rahalisi vahendeid hankima. Seetõttu, kuna tagatud laen ei andnud ettevõtjale enam eelist, võttis Poola tagasi teatise põhjenduses 6 osutatud meetme kohta. Lisaks on ettevõtja tagasi maksnud laenu, mille jaoks riigitagatis päästmisabina anti ning seega ei ole kõnealust tagatist enam vaja.

IV.   HINDAMINE

| (12) | Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (5) artikli 8 kohaselt võivad liikmesriigid pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise õigeaegselt tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud abi kohta otsuse. Sellistel juhtudel peab komisjon tegema menetluse lõpetamise otsuse hindamist läbiviimata. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 22. märtsi 1999. aasta määruse (EÜ) nr 659/1999 (millega kehtestatakse üksikasjalikud eeskirjad EÜ asutamislepingu artikli 93 kohaldamiseks) (5) artikli 8 kohaselt võivad liikmesriigid pärast ametliku uurimismenetluse algatamist teatise õigeaegselt tagasi võtta, enne kui komisjon on teinud abi kohta otsuse. Sellistel juhtudel peab komisjon tegema menetluse lõpetamise otsuse hindamist läbiviimata.

| (13) | Poola võttis tagasi teatise põhjenduses 6 kirjeldatud riigiabimeetme kohta. Siiski peab komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaseks menetluse lõpetamiseks hindama, kas põhjenduses 6 nimetatud võlausaldajate kokkulepe sisaldab riigiabi elemente. |
| --- | --- |

(13)

Poola võttis tagasi teatise põhjenduses 6 kirjeldatud riigiabimeetme kohta. Siiski peab komisjon EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaseks menetluse lõpetamiseks hindama, kas põhjenduses 6 nimetatud võlausaldajate kokkulepe sisaldab riigiabi elemente.

| (14) | Komisjon on nõus, et võlausaldajate kokkulepe ei ole käsitletav riigiabina, kuna see täidab eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid ja kuna see sisaldab laenu tagasimaksmise edasilükkamist, mis on võlausaldajatele kasulikum kui ettevõtja HCM likvideerimine. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kaalub avalik-õigusliku võlausaldaja eelis, mis saadakse ümberkorraldamiskava alusel pakutavast summast, üle summa, mille ta saaks juhul, kui ettevõtja likvideeritakse. Juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist. (6) Poola esitas uurimuse, mis näitas, et isegi kui lähtutakse asjaolust, et tagasimakse edasilükkamisega kaasneks rahaline kaotus arvestatuna ajakohases netoväärtuses, seaks selline kaotus avalik-õiguslikud võlausaldajad ikkagi paremasse seisu võrreldes ettevõtja likvideerimisega. Võlausaldajate kokkuleppe tulemusel saavad võlausaldajad oma nõuded tagasi keskmiselt 75,7 % ulatuses, ning vähem soodustatud olukorras olevad võlausaldajad 72,9 % ulatuses, mis on ikkagi enam kui likvideerimisest saadav võimalik tulu, mis uuringu kohaselt jääks suurusjärku 64,8 %. Lisaks ei leia komisjon, et avalik-õiguslikke võlausaldajaid oleks koheldud kehvemini kui eraõiguslikke võlausaldajaid, sest sama järgu võlausaldajaid koheldi ühetaoliselt. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon on nõus, et võlausaldajate kokkulepe ei ole käsitletav riigiabina, kuna see täidab eraõigusliku võlausaldaja testi nõudeid ja kuna see sisaldab laenu tagasimaksmise edasilükkamist, mis on võlausaldajatele kasulikum kui ettevõtja HCM likvideerimine. Väljakujunenud kohtupraktika kohaselt kaalub avalik-õigusliku võlausaldaja eelis, mis saadakse ümberkorraldamiskava alusel pakutavast summast, üle summa, mille ta saaks juhul, kui ettevõtja likvideeritakse. Juhul kui ümberkorraldamisega kaasneb suurem tulu kui likvideerimisega, ei saa rääkida eelistest ega seega ka mitte riigiabist. (6) Poola esitas uurimuse, mis näitas, et isegi kui lähtutakse asjaolust, et tagasimakse edasilükkamisega kaasneks rahaline kaotus arvestatuna ajakohases netoväärtuses, seaks selline kaotus avalik-õiguslikud võlausaldajad ikkagi paremasse seisu võrreldes ettevõtja likvideerimisega. Võlausaldajate kokkuleppe tulemusel saavad võlausaldajad oma nõuded tagasi keskmiselt 75,7 % ulatuses, ning vähem soodustatud olukorras olevad võlausaldajad 72,9 % ulatuses, mis on ikkagi enam kui likvideerimisest saadav võimalik tulu, mis uuringu kohaselt jääks suurusjärku 64,8 %. Lisaks ei leia komisjon, et avalik-õiguslikke võlausaldajaid oleks koheldud kehvemini kui eraõiguslikke võlausaldajaid, sest sama järgu võlausaldajaid koheldi ühetaoliselt.

| (15) | Ümberkorraldamiskavast teatamine tähendas, et päästmisabi võis pärast kuuekuulist tähtaega pikendada. Poola võttis hiljem kõnealuse teatise siiski tagasi. Suuniste punktis 26 on selgelt märgitud, et ümberkorraldamiskavast teatamine on päästmisabi pikendamise eeltingimuseks. Seega kui teatatud ümberkorraldamiskava võetakse hiljem tagasi, tuleb päästmisabi andmise jätkamine lõpetada. (7) Käesoleval juhul nimetatud tingimus täideti, kuna laen, millele riigitagatis anti, maksti tagasi. |
| --- | --- |

(15)

Ümberkorraldamiskavast teatamine tähendas, et päästmisabi võis pärast kuuekuulist tähtaega pikendada. Poola võttis hiljem kõnealuse teatise siiski tagasi. Suuniste punktis 26 on selgelt märgitud, et ümberkorraldamiskavast teatamine on päästmisabi pikendamise eeltingimuseks. Seega kui teatatud ümberkorraldamiskava võetakse hiljem tagasi, tuleb päästmisabi andmise jätkamine lõpetada. (7) Käesoleval juhul nimetatud tingimus täideti, kuna laen, millele riigitagatis anti, maksti tagasi.

V.   KOKKUVÕTE

| (16) | Komisjon on otsustanud lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse teatatud abimeetme suhtes, märkides, et Poola on teatise tagasi võtnud ega ole andnud ebaseaduslikku riigiabi, |
| --- | --- |

(16)

Komisjon on otsustanud lõpetada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohase ametliku uurimismenetluse teatatud abimeetme suhtes, märkides, et Poola on teatise tagasi võtnud ega ole andnud ebaseaduslikku riigiabi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Abimeede, mida Poola kavatses ettevõtja HCM suhtes kohaldada, andes kõnealusele ettevõtjale 21,8 miljoni Poola zloti (umbes 5,76 miljoni euro) suuruse laenu, on pärast komisjoni ametliku uurimismenetluse algatamist tagasi võetud. Ametlik uurimismenetlus on seega nüüd tarbetu.

Artikkel 2

Seoses võlausaldajate kokkuleppega leiab komisjon, et see ei ole käsitletav riigiabina EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud Poola Vabariigile.

Brüssel, 25. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 207, 30.8.2006, lk 5.

1

(2)  Kõik Poola ametiasutuste esitatud arvud on teavitamise eesmärgil ümber arvestatud eurodeks, kasutades 22. juuni 2007. aasta vahetuskurssi 1 euro = 3,7865 poola zlotti.

2

(3)  Vaata joonealune märkus 1.

3

(4)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

4

(5)  EÜT L 83, 27.3.1999, lk 1.

5

(6)  Vt kohtuasi C-342/96 Hispaania v. komisjon, punkt 46; kohtuasi C-256/97 DMT, punkt 24; kohtuasi T-152/99 Hamsa, punkt 168.

6

Hispaania

komisjon

DMT

Hamsa,

(7)  K(2007) 1405 (lõplik). Kättesaadav aadressil: http://ec.europa.eu/comm/competition/state_aid/register/ii/by_case_nr_c2005_0030.html#32

7

---