# Jurnalul Oficial L 75/2008

| | ISSN 1830-3625 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | L 75 |
| | |
| Ediţia în limba română | Legislaţie | Anul 5118 martie 2008 |

ISSN 1830-3625

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

L 75

Ediţia în limba română

Legislaţie

Anul 5118 martie 2008

---

| Cuprins | | I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie | Pagina |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAMENTE |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 236/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de nitrat de amoniu originar din Rusia | 1 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 237/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, privind taxa antidumping la importurile de azotat de amoniu originar, inter alia, din Ucraina | 8 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 238/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia | 14 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 239/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Cocs 80+) originare din Republica Populară Chineză | 22 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 240/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de abrogare a unei taxe antidumping definitive la importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 | 33 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 241/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 privind încheierea acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau | 49 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 242/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Côte d’Ivoire, pe de altă parte | 51 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 243/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de instituire a anumitor măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan din Uniunea Comorelor | 53 |
| | | Regulamentul (CE) nr. 244/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume | 60 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 245/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1249/96 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor | 62 |
| | * | Regulamentul (CE) nr. 246/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective | 64 |

Cuprins

I   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

Pagina

REGULAMENTE

*

Regulamentul (CE) nr. 236/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de nitrat de amoniu originar din Rusia

1

*

Regulamentul (CE) nr. 237/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, privind taxa antidumping la importurile de azotat de amoniu originar, inter alia, din Ucraina

inter alia

8

*

Regulamentul (CE) nr. 238/2008 al Consiliului din 10 martie 2008 de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia

14

*

Regulamentul (CE) nr. 239/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Cocs 80+) originare din Republica Populară Chineză

22

*

Regulamentul (CE) nr. 240/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de abrogare a unei taxe antidumping definitive la importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96

33

*

Regulamentul (CE) nr. 241/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 privind încheierea acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau

49

*

Regulamentul (CE) nr. 242/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Côte d’Ivoire, pe de altă parte

51

*

Regulamentul (CE) nr. 243/2008 al Consiliului din 17 martie 2008 de instituire a anumitor măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan din Uniunea Comorelor

53

Regulamentul (CE) nr. 244/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

60

*

Regulamentul (CE) nr. 245/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1249/96 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor

62

*

Regulamentul (CE) nr. 246/2008 al Comisiei din 17 martie 2008 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective

64

| | | II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie |
| --- | --- | --- |
| | | DECIZII |
| | | Comisie |
| | | 2008/227/CE |
| | * | Decizia Comisiei din 17 martie 2008 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de alcool polivinil originar din Republica Populară Chineză și din Taiwan și de restituire a sumelor depuse cu titlu de taxă provizorie instituită | 66 |

II   Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

2008/227/CE

*

Decizia Comisiei din 17 martie 2008 de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de alcool polivinil originar din Republica Populară Chineză și din Taiwan și de restituire a sumelor depuse cu titlu de taxă provizorie instituită

66

| | | III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE |
| --- | --- | --- |
| | | ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE |
| | * | Acțiunea comună 2008/228/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 de modificare și prelungire a Acțiunii comune 2006/304/PESC privind instituirea unei echipe de planificare a UE (EPUE Kosovo) în ceea ce privește o eventuală operațiune UE de gestionare a crizei în Kosovo în domeniul statului de drept și, eventual, în alte domenii | 78 |
| | * | Acțiunea comună 2008/229/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 de modificare a Acțiunii comune 2007/369/PESC privind instituirea Misiunii de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN) | 80 |
| | * | Acțiunea comună 2008/230/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 privind sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme | 81 |

III   Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

*

Acțiunea comună 2008/228/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 de modificare și prelungire a Acțiunii comune 2006/304/PESC privind instituirea unei echipe de planificare a UE (EPUE Kosovo) în ceea ce privește o eventuală operațiune UE de gestionare a crizei în Kosovo în domeniul statului de drept și, eventual, în alte domenii

78

*

Acțiunea comună 2008/229/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 de modificare a Acțiunii comune 2007/369/PESC privind instituirea Misiunii de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN)

80

*

Acțiunea comună 2008/230/PESC a Consiliului din 17 martie 2008 privind sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme

81

| RO | Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.
  Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc. |
| --- | --- |

RO

Actele ale căror titluri sunt tipărite cu caractere drepte sunt acte de gestionare curentă adoptate în cadrul politicii agricole şi care au, în general, o perioadă de valabilitate limitată.

Titlurile celorlalte acte sunt tipărite cu caractere aldine şi sunt precedate de un asterisc.

---

I Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare este obligatorie

REGULAMENTE

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/1

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 236/2008 AL CONSILIULUI

din 10 martie 2008

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de nitrat de amoniu originar din Rusia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | Măsurile în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 658/2002 al Consiliului (2) privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Rusia. |
| --- | --- |

(1)

Măsurile în vigoare în prezent constau într-o taxă antidumping definitivă instituită prin Regulamentul (CE) nr. 658/2002 al Consiliului (2) privind instituirea unei taxe antidumping definitive la importurile de nitrat de amoniu originar din Rusia.

2.   Cererea de reexaminare

| (2) | Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

Comisia a primit o cerere pentru o reexaminare intermediară parțială în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (3) | Cererea a fost înaintată de doi producători-exportatori afiliați din Rusia, aparținând de „Acron” Holding Company, respectiv OJSC Acron și OJSC Dorogobuzh. Datorită relației dintre ele, aceste două societăți sunt tratate, în scopul prezentei anchete, ca o singură entitate juridică (denumită în continuare „solicitantul”). Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(3)

Cererea a fost înaintată de doi producători-exportatori afiliați din Rusia, aparținând de „Acron” Holding Company, respectiv OJSC Acron și OJSC Dorogobuzh. Datorită relației dintre ele, aceste două societăți sunt tratate, în scopul prezentei anchete, ca o singură entitate juridică (denumită în continuare „solicitantul”). Obiectul cererii se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant.

| (4) | Solicitantul a pretins, furnizând elemente de probă prima facie suficiente, că circumstanțele care au stat la baza stabilirii măsurilor s-au schimbat și că aceste schimbări au un caracter durabil. Solicitantul a prezentat elemente de probă prima facie, conform cărora o comparație între propriile sale costuri pentru nitratul de amoniu și prețurile sale de export către Comunitate ar avea ca rezultat reducerea dumpingului cu mult sub nivelul măsurilor actuale. Prin urmare, pentru a compensa dumpingul, nu ar mai fi necesară menținerea măsurilor la nivelurile existente, bazate pe nivelul de dumping stabilit anterior. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a pretins, furnizând elemente de probă prima facie suficiente, că circumstanțele care au stat la baza stabilirii măsurilor s-au schimbat și că aceste schimbări au un caracter durabil. Solicitantul a prezentat elemente de probă prima facie, conform cărora o comparație între propriile sale costuri pentru nitratul de amoniu și prețurile sale de export către Comunitate ar avea ca rezultat reducerea dumpingului cu mult sub nivelul măsurilor actuale. Prin urmare, pentru a compensa dumpingul, nu ar mai fi necesară menținerea măsurilor la nivelurile existente, bazate pe nivelul de dumping stabilit anterior.

3.   Inițierea

| (5) | În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă care să justifice inițierea unei proceduri de reexaminare intermediară parțială, Comisia a decis, la 19 decembrie 2006, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de nitrat de amoniu originar din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(5)

În urma consultării comitetului consultativ și după ce a constatat că există suficiente elemente de probă care să justifice inițierea unei proceduri de reexaminare intermediară parțială, Comisia a decis, la 19 decembrie 2006, printr-un aviz publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (3), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de nitrat de amoniu originar din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (6) | Respectiva reexaminare s-a limitat la dumping, având scopul de a evalua necesitatea continuării, a eliminării sau a modificării măsurilor existente în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(6)

Respectiva reexaminare s-a limitat la dumping, având scopul de a evalua necesitatea continuării, a eliminării sau a modificării măsurilor existente în ceea ce îl privește pe solicitant.

4.   Ancheta

| (7) | Ancheta privind dumpingul a acoperit o perioadă cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă a reexaminării” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind dumpingul a acoperit o perioadă cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă a reexaminării” sau „PAR”).

| (8) | Comisia a informat oficial solicitantul, precum și reprezentanții țării exportatoare și industria comunitară cu privire la inițierea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea să-și exprime în scris punctele de vedere și să solicite o audiere. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat oficial solicitantul, precum și reprezentanții țării exportatoare și industria comunitară cu privire la inițierea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea să-și exprime în scris punctele de vedere și să solicite o audiere.

| (9) | Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate. |
| --- | --- |

(9)

Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate.

| (10) | S-a trimis un chestionar solicitantului și societăților sale de vânzare afiliate pe piața internă din Rusia. Solicitantul, precum și două dintre societățile de vânzare afiliate au răspuns în întregime la chestionar. |
| --- | --- |

(10)

S-a trimis un chestionar solicitantului și societăților sale de vânzare afiliate pe piața internă din Rusia. Solicitantul, precum și două dintre societățile de vânzare afiliate au răspuns în întregime la chestionar.

| (11) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. S-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:






  (a) | producătorii-exportatori:






  — | OJSC Acron; |
| --- | --- | --- | --- |

(11)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. S-au efectuat vizite de verificare la sediul următoarelor societăți:

(a)

producătorii-exportatori:

—

OJSC Acron;

| — | OJSC Dorogobuzh; |
| --- | --- |

—

OJSC Dorogobuzh;

| (b) | societățile de vânzare afiliate:






  — | JSC Rostragronova; |
| --- | --- | --- |

(b)

societățile de vânzare afiliate:

—

JSC Rostragronova;

| — | JSC Kubanagronova. |
| --- | --- |

—

JSC Kubanagronova.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (12) | Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din cadrul anchetelor menționate în considerentul 1, și anume îngrășământ solid cu conținut de azotat de amoniu de peste 80 % în greutate, originar din Rusia (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. |
| --- | --- |

(12)

Produsul care face obiectul reexaminării este același cu cel din cadrul anchetelor menționate în considerentul 1, și anume îngrășământ solid cu conținut de azotat de amoniu de peste 80 % în greutate, originar din Rusia (denumit în continuare „produsul în cauză”), încadrat în prezent la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91.

2.   Produsul similar

| (13) | După cum s-a stabilit în anchetele anterioare și s-a confirmat în cadrul prezentei anchete, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de solicitant pe piața internă din Rusia au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și, în principal, aceleași utilizări, fiind, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la determinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie privind produsul în cauză fabricat și vândut de industria comunitară pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(13)

După cum s-a stabilit în anchetele anterioare și s-a confirmat în cadrul prezentei anchete, produsul în cauză și produsele fabricate și vândute de solicitant pe piața internă din Rusia au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și, în principal, aceleași utilizări, fiind, prin urmare, considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la determinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie privind produsul în cauză fabricat și vândut de industria comunitară pe piața comunitară.

C.   REZULTATELE ANCHETEI

| (14) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă circumstanțele pe baza cărora s-a stabilit marja de dumping actuală s-au schimbat și dacă o astfel de schimbare a fost durabilă. |
| --- | --- |

(14)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă circumstanțele pe baza cărora s-a stabilit marja de dumping actuală s-au schimbat și dacă o astfel de schimbare a fost durabilă.

1.   Valoarea normală

| (15) | În vederea stabilirii valorii normale, mai întâi s-a verificat dacă volumul total al vânzărilor solicitantului pe piața internă a fost reprezentativ în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a constatat că vânzările solicitantului pe piața internă au fost reprezentative în comparație cu vânzările sale la export, acestea reprezentând peste 5 % din volumul total de vânzări la export către Comunitate. |
| --- | --- |

(15)

În vederea stabilirii valorii normale, mai întâi s-a verificat dacă volumul total al vânzărilor solicitantului pe piața internă a fost reprezentativ în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. S-a constatat că vânzările solicitantului pe piața internă au fost reprezentative în comparație cu vânzările sale la export, acestea reprezentând peste 5 % din volumul total de vânzări la export către Comunitate.

| (16) | Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a verificat costul de producție al produsului fabricat și vândut de solicitant pe piața internă. |
| --- | --- |

(16)

Comisia a verificat ulterior dacă vânzările pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul unor operațiuni comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. În acest scop, s-a verificat costul de producție al produsului fabricat și vândut de solicitant pe piața internă.

| (17) | Gazul este o materie primă de bază în procesul de producție a produsului în cauză și reprezintă o proporție semnificativă din costurile totale de producție. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă în registrele contabile ale părților în cauză s-a ținut seama, în mod rezonabil, de costurile legate de producția și vânzările produsului în cauză. |
| --- | --- |

(17)

Gazul este o materie primă de bază în procesul de producție a produsului în cauză și reprezintă o proporție semnificativă din costurile totale de producție. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă în registrele contabile ale părților în cauză s-a ținut seama, în mod rezonabil, de costurile legate de producția și vânzările produsului în cauză.

| (18) | S-a stabilit, pe baza datelor publicate de către surse recunoscute la nivel internațional, specializate în piața energetică, că prețurile plătite de solicitant erau anormal de scăzute. De exemplu, acestea ajungeau la o cincime din prețul de export al gazului natural din Rusia și erau, totodată, considerabil mai scăzute față de prețul gazului plătit de producătorii comunitari. În acest sens, toate datele disponibile arată că prețul gazului pe piața internă rusă erau prețuri reglementate, ceea ce le situează cu mult sub nivelul prețurilor plătite pe piețele nereglementate ale gazului natural. |
| --- | --- |

(18)

S-a stabilit, pe baza datelor publicate de către surse recunoscute la nivel internațional, specializate în piața energetică, că prețurile plătite de solicitant erau anormal de scăzute. De exemplu, acestea ajungeau la o cincime din prețul de export al gazului natural din Rusia și erau, totodată, considerabil mai scăzute față de prețul gazului plătit de producătorii comunitari. În acest sens, toate datele disponibile arată că prețul gazului pe piața internă rusă erau prețuri reglementate, ceea ce le situează cu mult sub nivelul prețurilor plătite pe piețele nereglementate ale gazului natural.

| (19) | Întrucât în registrele contabile ale solicitantului nu s-a ținut seama, în mod rezonabil, de costurile pentru gaz, acestea au trebuit ajustate corespunzător. În lipsa unor prețuri nedenaturate ale gazului cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețurile pentru gaz a trebuit să fie stabilite „pe orice altă bază rezonabilă, incluzând informațiile de pe alte piețe reprezentative”. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germano-cehă (Waidhaus), fără a include costurile de transport și ajustat, astfel încât să țină seama de costurile de distribuție locale. Waidhaus fiind punctul principal al vânzărilor de gaz din Rusia către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și are prețuri care reflectă costurile în mod adecvat, poate fi considerat ca fiind o piață reprezentativă. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât în registrele contabile ale solicitantului nu s-a ținut seama, în mod rezonabil, de costurile pentru gaz, acestea au trebuit ajustate corespunzător. În lipsa unor prețuri nedenaturate ale gazului cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețurile pentru gaz a trebuit să fie stabilite „pe orice altă bază rezonabilă, incluzând informațiile de pe alte piețe reprezentative”. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazului rusesc vândut la export la granița germano-cehă (Waidhaus), fără a include costurile de transport și ajustat, astfel încât să țină seama de costurile de distribuție locale. Waidhaus fiind punctul principal al vânzărilor de gaz din Rusia către UE, care reprezintă cea mai mare piață pentru gazul rusesc și are prețuri care reflectă costurile în mod adecvat, poate fi considerat ca fiind o piață reprezentativă.

| (20) | În urma notificării, solicitantul a pretins că orice ajustare a prețului gazului plătit pe piața internă ar fi nejustificată, deoarece registrele contabile ale societății au ținut seama în totalitate de costurile asociate activității de producție și vânzare ale produsului similar în țara de origine. |
| --- | --- |

(20)

În urma notificării, solicitantul a pretins că orice ajustare a prețului gazului plătit pe piața internă ar fi nejustificată, deoarece registrele contabile ale societății au ținut seama în totalitate de costurile asociate activității de producție și vânzare ale produsului similar în țara de origine.

| (21) | Cu toate acestea, în timpul examinării costurilor de producție a produsului similar în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, trebuie determinat dacă costurile menționate în registrele contabile ale societății țin seama în mod rezonabil de costurile de producție și vânzare ale produsului anchetat. Din motivele menționate la considerentul 18, acest lucru nu se confirmă. Solicitantul nu a luat în considerare diferența aparent semnificativă dintre prețul gazului plătit pe piața internă din Rusia și prețul de export al gazului natural din Rusia, pe de o parte, și cel plătit de producătorii comunitari, pe de altă parte. De asemenea, nu a luat în considerare faptul că prețurile gazului natural de pe piața internă au fost reglementate în Rusia și, prin urmare, nu puteau fi considerate ca reflectând în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. În cele din urmă, solicitantul nu a explicat din ce cauză, în ciuda motivelor menționate în considerentul 18, în registrele sale s-a ținut cont, în mod rezonabil, de prețul gazului utilizat în producția produsului similar vândut pe piața internă. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(21)

Cu toate acestea, în timpul examinării costurilor de producție a produsului similar în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, trebuie determinat dacă costurile menționate în registrele contabile ale societății țin seama în mod rezonabil de costurile de producție și vânzare ale produsului anchetat. Din motivele menționate la considerentul 18, acest lucru nu se confirmă. Solicitantul nu a luat în considerare diferența aparent semnificativă dintre prețul gazului plătit pe piața internă din Rusia și prețul de export al gazului natural din Rusia, pe de o parte, și cel plătit de producătorii comunitari, pe de altă parte. De asemenea, nu a luat în considerare faptul că prețurile gazului natural de pe piața internă au fost reglementate în Rusia și, prin urmare, nu puteau fi considerate ca reflectând în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. În cele din urmă, solicitantul nu a explicat din ce cauză, în ciuda motivelor menționate în considerentul 18, în registrele sale s-a ținut cont, în mod rezonabil, de prețul gazului utilizat în producția produsului similar vândut pe piața internă. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins.

| (22) | De asemenea, solicitantul a pretins că prin ajustarea prețului gazului, de facto, s-a utilizat o metodologie de determinare a valorii normale care nu este prevăzută în regulamentul de bază. Astfel, prin înlocuirea costurilor de gaz cu cele calculate după metoda prezentată în considerentul 19 de mai sus și datorită faptului că aceste costuri reprezintă o parte importantă a costurilor totale ale produsului similar și, deci, ale valorii normale stabilite, valoarea normală ar fi, de facto, determinată pe baza datelor de pe o a treia piață „reprezentativă”. În acest sens, solicitantul a argumentat că pentru țările cu o economie de piață, regulamentul de bază prevede, cu toate acestea, numai următoarele metodologii de determinare a valorii normale:






  (i) | pe baza prețului de pe piața internă a produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau în mod alternativ, în cazul în care vânzările nu se efectuează în cadrul operațiunilor comerciale normale; |
| --- | --- | --- |

(22)

De asemenea, solicitantul a pretins că prin ajustarea prețului gazului, de facto, s-a utilizat o metodologie de determinare a valorii normale care nu este prevăzută în regulamentul de bază. Astfel, prin înlocuirea costurilor de gaz cu cele calculate după metoda prezentată în considerentul 19 de mai sus și datorită faptului că aceste costuri reprezintă o parte importantă a costurilor totale ale produsului similar și, deci, ale valorii normale stabilite, valoarea normală ar fi, de facto, determinată pe baza datelor de pe o a treia piață „reprezentativă”. În acest sens, solicitantul a argumentat că pentru țările cu o economie de piață, regulamentul de bază prevede, cu toate acestea, numai următoarele metodologii de determinare a valorii normale:

(i)

pe baza prețului de pe piața internă a produsului similar în cadrul operațiunilor comerciale normale sau în mod alternativ, în cazul în care vânzările nu se efectuează în cadrul operațiunilor comerciale normale;

| (ii) | pe baza costurilor de producție din țara de origine [plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și pentru profit]; sau |
| --- | --- |

(ii)

pe baza costurilor de producție din țara de origine [plus o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și pentru profit]; sau

| (iii) | pe baza prețurilor de export reprezentative ale produsului similar către o țară terță corespunzătoare. Solicitantul a concluzionat că, pe această bază, valoarea normală nu ar trebui să se bazeze pe datele de pe o a treia piață reprezentativă. |
| --- | --- |

(iii)

pe baza prețurilor de export reprezentative ale produsului similar către o țară terță corespunzătoare. Solicitantul a concluzionat că, pe această bază, valoarea normală nu ar trebui să se bazeze pe datele de pe o a treia piață reprezentativă.

| (23) | În acest sens și după cum s-a subliniat în considerentele 45-48 de mai jos, trebuie notat faptul că valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu metodologiile evidențiate la articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă vânzările pe piața internă s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pe baza prețului, și anume dacă au fost profitabile, mai întâi trebuie stabilit dacă costurile solicitantului au constituit o bază fiabilă, în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Numai după stabilirea fiabilității costurilor se poate determina metodologia de stabilire a valorii normale care să fie utilizată. Prin urmare, este eronată afirmația că prin determinarea costurilor fiabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază s-a introdus o nouă metodologie de determinare a valorii normale. |
| --- | --- |

(23)

În acest sens și după cum s-a subliniat în considerentele 45-48 de mai jos, trebuie notat faptul că valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu metodologiile evidențiate la articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă vânzările pe piața internă s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale pe baza prețului, și anume dacă au fost profitabile, mai întâi trebuie stabilit dacă costurile solicitantului au constituit o bază fiabilă, în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Numai după stabilirea fiabilității costurilor se poate determina metodologia de stabilire a valorii normale care să fie utilizată. Prin urmare, este eronată afirmația că prin determinarea costurilor fiabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază s-a introdus o nouă metodologie de determinare a valorii normale.

| (24) | Mai mult, solicitantul a argumentat că prin ajustarea costurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, nivelul costurilor ajustate nu poate depăși nivelul costurilor respective în țara exportatoare. Altfel, metodologia utilizată pentru ajustarea costului ar contraveni prevederilor articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, care stipulează că valoarea normală a produsului similar se calculează pe baza costului de producție din țara de origine. |
| --- | --- |

(24)

Mai mult, solicitantul a argumentat că prin ajustarea costurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, nivelul costurilor ajustate nu poate depăși nivelul costurilor respective în țara exportatoare. Altfel, metodologia utilizată pentru ajustarea costului ar contraveni prevederilor articolului 2 alineatul (3) din regulamentul de bază, care stipulează că valoarea normală a produsului similar se calculează pe baza costului de producție din țara de origine.

| (25) | Ajustarea costului s-a efectuat în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază nu se referă la „costul de producție din țara de origine”, ci autorizează instituțiile în mod explicit să utilizeze costul de producție provenind „de la o altă piață reprezentativă” în alte țări decât țara de origine. În consecință, argumentul solicitantului a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(25)

Ajustarea costului s-a efectuat în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază nu se referă la „costul de producție din țara de origine”, ci autorizează instituțiile în mod explicit să utilizeze costul de producție provenind „de la o altă piață reprezentativă” în alte țări decât țara de origine. În consecință, argumentul solicitantului a trebuit să fie respins.

| (26) | În cele din urmă, constatările prezentate în considerentele 18 și 19 nu contravin articolului 1 din regulamentul de bază, după cum pretinde solicitantul. Într-adevăr, deși articolul 1 din regulamentul de bază indică faptul că valoare normală ar trebui stabilită prin referință la datele din țara de export, regulamentul de bază menționează în mod clar că această regulă face obiectul unor excepții. |
| --- | --- |

(26)

În cele din urmă, constatările prezentate în considerentele 18 și 19 nu contravin articolului 1 din regulamentul de bază, după cum pretinde solicitantul. Într-adevăr, deși articolul 1 din regulamentul de bază indică faptul că valoare normală ar trebui stabilită prin referință la datele din țara de export, regulamentul de bază menționează în mod clar că această regulă face obiectul unor excepții.

| (27) | Prin urmare, argumentele solicitantului în acest sens a trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(27)

Prin urmare, argumentele solicitantului în acest sens a trebuit să fie respinse.

| (28) | În plus, solicitantul a pretins că dacă ar urma să se facă o ajustare a costului său pentru gazele naturale pe piața internă, această ajustare ar trebui să se bazeze fie






  (i) | pe prețurile nereglementate ale gazului disponibile în Rusia, fie |
| --- | --- | --- |

(28)

În plus, solicitantul a pretins că dacă ar urma să se facă o ajustare a costului său pentru gazele naturale pe piața internă, această ajustare ar trebui să se bazeze fie

(i)

pe prețurile nereglementate ale gazului disponibile în Rusia, fie

| (ii) | pe prețul mediu la export al gazului natural rusesc către țările baltice, fie, în mod alternativ, |
| --- | --- |

(ii)

pe prețul mediu la export al gazului natural rusesc către țările baltice, fie, în mod alternativ,

| (iii) | pe costul efectiv de producție a gazului natural în Rusia plus o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(iii)

pe costul efectiv de producție a gazului natural în Rusia plus o marjă de profit rezonabilă.

| (29) | În primul rând, faptul că Comisia ar fi putut alege o bază diferită nu face ca alegerea Waidhaus să fie nerezonabilă. Criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că această bază reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. Este indubitabil faptul că această condiție este îndeplinită în ceea ce privește prețurile la Waidhaus. În al doilea rând, faptul că volumul de gaz vândut la prețuri nereglementate pe piața internă a fost redus pe durata PAR și că aceste prețuri au fost semnificativ mai aproape de prețul reglementat pe piața internă decât de prețul de export stabilit în mod liber sugerează din plin că aceste prețuri nereglementate au fost distorsionate de prețurile reglementate predominante pe piață. Prin urmare, prețurile nereglementate pe piața internă nu au putut fi folosite. De asemenea, s-a considerat că prețurile la export din Rusia către țările baltice nu au fost suficient de reprezentative, din cauza volumelor relativ scăzute ale exporturilor către aceste țări. În plus, nu au existat date necesare cu privire la costul de distribuție și transport și, prin urmare, nu s-au putut stabili prețuri fiabile ale exporturilor către țările baltice. Într-adevăr, de departe cel mai mare volum de gaz este exportat prin punctul Waidhaus, ceea ce, prin urmare, reprezintă o bază adecvată pentru o ajustare. Solicitantul nu a pus la dispoziție elemente de probă cu privire la existența unor piețe reprezentative în afară de punctul Waidhaus, unde prețurile reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. În consecință, aceste argumente au fost respinse. |
| --- | --- |

(29)

În primul rând, faptul că Comisia ar fi putut alege o bază diferită nu face ca alegerea Waidhaus să fie nerezonabilă. Criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că această bază reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. Este indubitabil faptul că această condiție este îndeplinită în ceea ce privește prețurile la Waidhaus. În al doilea rând, faptul că volumul de gaz vândut la prețuri nereglementate pe piața internă a fost redus pe durata PAR și că aceste prețuri au fost semnificativ mai aproape de prețul reglementat pe piața internă decât de prețul de export stabilit în mod liber sugerează din plin că aceste prețuri nereglementate au fost distorsionate de prețurile reglementate predominante pe piață. Prin urmare, prețurile nereglementate pe piața internă nu au putut fi folosite. De asemenea, s-a considerat că prețurile la export din Rusia către țările baltice nu au fost suficient de reprezentative, din cauza volumelor relativ scăzute ale exporturilor către aceste țări. În plus, nu au existat date necesare cu privire la costul de distribuție și transport și, prin urmare, nu s-au putut stabili prețuri fiabile ale exporturilor către țările baltice. Într-adevăr, de departe cel mai mare volum de gaz este exportat prin punctul Waidhaus, ceea ce, prin urmare, reprezintă o bază adecvată pentru o ajustare. Solicitantul nu a pus la dispoziție elemente de probă cu privire la existența unor piețe reprezentative în afară de punctul Waidhaus, unde prețurile reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. În consecință, aceste argumente au fost respinse.

| (30) | În acest context, solicitantul a pretins, de asemenea, că a cumpărat aproximativ 50 % din gazul natural consumat în producția sa de îngrășăminte pe piața nereglementată din Rusia. Solicitantul a pretins că, prin urmare, ajustarea costurilor sale pentru gaz ar fi o măsură discriminatorie dacă aceeași ajustare nu ar fi făcută și în cazul altor exportatori practicând costuri similare cu ale sale. Ar trebui reținut faptul că, în conformitate cu răspunsurile verificate la chestionar, achizițiile de gaze naturale efectuate de solicitant pe piața nereglementată din Rusia au fost marginale pe durata PAR. În consecință, cererea a trebuit să fie respinsă. |
| --- | --- |

(30)

În acest context, solicitantul a pretins, de asemenea, că a cumpărat aproximativ 50 % din gazul natural consumat în producția sa de îngrășăminte pe piața nereglementată din Rusia. Solicitantul a pretins că, prin urmare, ajustarea costurilor sale pentru gaz ar fi o măsură discriminatorie dacă aceeași ajustare nu ar fi făcută și în cazul altor exportatori practicând costuri similare cu ale sale. Ar trebui reținut faptul că, în conformitate cu răspunsurile verificate la chestionar, achizițiile de gaze naturale efectuate de solicitant pe piața nereglementată din Rusia au fost marginale pe durata PAR. În consecință, cererea a trebuit să fie respinsă.

| (31) | În ceea ce privește a treia alternativă menționată la punctul (iii) din considerentul 28 de mai sus, adică ajustarea bazată pe costul efectiv de producție a gazului natural în Rusia, ar trebui, mai întâi, reținut faptul că această alternativă nu este prevăzută în mod expres la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, așa cum pretinde solicitantul. În plus, așa cum se menționează în considerentul 29, criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că această bază reflectă un preț plătibil în mod normal pe piețele nedistorsionate. Astfel, în acest context este irelevant dacă prețul gazului facturat de furnizor clienților cuprinde un profit. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(31)

În ceea ce privește a treia alternativă menționată la punctul (iii) din considerentul 28 de mai sus, adică ajustarea bazată pe costul efectiv de producție a gazului natural în Rusia, ar trebui, mai întâi, reținut faptul că această alternativă nu este prevăzută în mod expres la articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, așa cum pretinde solicitantul. În plus, așa cum se menționează în considerentul 29, criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că această bază reflectă un preț plătibil în mod normal pe piețele nedistorsionate. Astfel, în acest context este irelevant dacă prețul gazului facturat de furnizor clienților cuprinde un profit. Prin urmare, argumentul a trebuit să fie respins.

| (32) | În plus, solicitantul a argumentat că prețurile pentru gazele naturale de pe piața internă din Rusia, reglementate de stat, cunosc o creștere constantă și ating niveluri care acoperă costurile de producție a gazelor. Prin urmare, prețul de pe piața internă nu poate fi considerat ca fiind necompetitiv sau la un nivel nerezonabil de scăzut. |
| --- | --- |

(32)

În plus, solicitantul a argumentat că prețurile pentru gazele naturale de pe piața internă din Rusia, reglementate de stat, cunosc o creștere constantă și ating niveluri care acoperă costurile de producție a gazelor. Prin urmare, prețul de pe piața internă nu poate fi considerat ca fiind necompetitiv sau la un nivel nerezonabil de scăzut.

| (33) | Acest argument nu are fundament, deoarece standardul corect pentru alegerea unei piețe reprezentative nu este dacă prețurile sunt profitabile ca atare, ci dacă acestea reflectă în mod rezonabil un preț plătibil în mod normal pe piețele nedistorsionate, astfel cum s-a explicat în considerentul 29 de mai sus. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul prețurilor reglementate de stat. În plus, acest argument contrazice, de asemenea, declarațiile publice ale furnizorului de gaze din Rusia (lucru confirmat de conturile sale auditate și publicate) conform cărora prețurile gazelor de pe piața internă din Rusia nu acoperă costurile de producție, transport și vânzare. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(33)

Acest argument nu are fundament, deoarece standardul corect pentru alegerea unei piețe reprezentative nu este dacă prețurile sunt profitabile ca atare, ci dacă acestea reflectă în mod rezonabil un preț plătibil în mod normal pe piețele nedistorsionate, astfel cum s-a explicat în considerentul 29 de mai sus. Acest lucru nu s-a întâmplat în cazul prețurilor reglementate de stat. În plus, acest argument contrazice, de asemenea, declarațiile publice ale furnizorului de gaze din Rusia (lucru confirmat de conturile sale auditate și publicate) conform cărora prețurile gazelor de pe piața internă din Rusia nu acoperă costurile de producție, transport și vânzare. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (34) | În ceea ce privește metoda de calcul pentru prețul gazului la Waidhaus în sine, solicitantul a pretins că taxele rusești de export, plătibile pentru toate exporturile, ar fi trebuit să fie scăzute din prețul Waidhaus, deoarece aceste taxe de export nu sunt încasate pe piața internă. |
| --- | --- |

(34)

În ceea ce privește metoda de calcul pentru prețul gazului la Waidhaus în sine, solicitantul a pretins că taxele rusești de export, plătibile pentru toate exporturile, ar fi trebuit să fie scăzute din prețul Waidhaus, deoarece aceste taxe de export nu sunt încasate pe piața internă.

| (35) | Într-adevăr, prețul pieței la Waidhaus, care a fost considerată ca o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, este prețul de după taxele de export și nu prețul de dinaintea acestor taxe. Din perspectiva cumpărătorului, este prețul pe care trebuie să-l plătească la Waidhaus, care este relevant, iar în această privință este irelevant cât la sută din acest preț constituie o taxă de export și cât la sută se plătește furnizorului gazelor. Pe de altă parte, furnizorul va încerca întotdeauna să maximizeze prețul său și, prin urmare, practică cel mai mare preț pe care clienții săi sunt dispuși să-l plătească. Dat fiind că acest preț este întotdeauna cu mult superior costurilor de producție, furnizorul obținând astfel profituri uriașe, acesta își fixează prețul în funcție nu de valoarea taxei de export, ci de prețul pe care clienții săi sunt dispuși să-l plătească. Prin urmare, s-a concluzionat că prețul care include taxa de export, și nu prețul de dinaintea acestei taxe, este prețul determinat de o piață nedistorsionată. În consecință, argumentele solicitantului în această privință au fost respinse. |
| --- | --- |

(35)

Într-adevăr, prețul pieței la Waidhaus, care a fost considerată ca o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, este prețul de după taxele de export și nu prețul de dinaintea acestor taxe. Din perspectiva cumpărătorului, este prețul pe care trebuie să-l plătească la Waidhaus, care este relevant, iar în această privință este irelevant cât la sută din acest preț constituie o taxă de export și cât la sută se plătește furnizorului gazelor. Pe de altă parte, furnizorul va încerca întotdeauna să maximizeze prețul său și, prin urmare, practică cel mai mare preț pe care clienții săi sunt dispuși să-l plătească. Dat fiind că acest preț este întotdeauna cu mult superior costurilor de producție, furnizorul obținând astfel profituri uriașe, acesta își fixează prețul în funcție nu de valoarea taxei de export, ci de prețul pe care clienții săi sunt dispuși să-l plătească. Prin urmare, s-a concluzionat că prețul care include taxa de export, și nu prețul de dinaintea acestei taxe, este prețul determinat de o piață nedistorsionată. În consecință, argumentele solicitantului în această privință au fost respinse.

| (36) | În plus, solicitantul a pretins că prețul la Waidhaus ar fi trebuit să fie ajustat pentru a ține cont de calitate, disponibilitate, vandabilitate, transport și alte condiții de vânzare care ar fi diferite pe piața de export și piața internă a gazelor naturale. În primul rând, ar trebui reținut faptul că prețul Waidhaus a fost într-adevăr ajustat pe baza unui cost de transport diferit pentru piața de export și piața internă și că cererea solicitantului în această privință nu a fost justificată și a trebuit să fie respinsă. În ceea ce privește celelalte elemente, solicitantul nu a furnizat nicio altă informație suplimentară și niciun document justificativ. În special, solicitantul nu a arătat, și nu a existat nicio altă informație disponibilă, că au existat diferențe legate de calitate, disponibilitate, vandabilitate și alte condiții de vânzare care ar fi justificat alte ajustări și nu a încercat să cuantifice aceste diferențe pretinse. |
| --- | --- |

(36)

În plus, solicitantul a pretins că prețul la Waidhaus ar fi trebuit să fie ajustat pentru a ține cont de calitate, disponibilitate, vandabilitate, transport și alte condiții de vânzare care ar fi diferite pe piața de export și piața internă a gazelor naturale. În primul rând, ar trebui reținut faptul că prețul Waidhaus a fost într-adevăr ajustat pe baza unui cost de transport diferit pentru piața de export și piața internă și că cererea solicitantului în această privință nu a fost justificată și a trebuit să fie respinsă. În ceea ce privește celelalte elemente, solicitantul nu a furnizat nicio altă informație suplimentară și niciun document justificativ. În special, solicitantul nu a arătat, și nu a existat nicio altă informație disponibilă, că au existat diferențe legate de calitate, disponibilitate, vandabilitate și alte condiții de vânzare care ar fi justificat alte ajustări și nu a încercat să cuantifice aceste diferențe pretinse.

| (37) | În acest context, solicitantul a mai argumentat că nu s-a făcut nicio ajustare la prețul de la Waidhaus pentru a ține cont de avantajele comparative naturale. În această privință, s-a afirmat că, deoarece gazul este disponibil în mari cantități în Rusia, dar nu în Comunitate, prețurile din Rusia ar fi mai scăzute decât prețul gazului exportat. În plus, s-a pretins că capacitatea de export ar fi limitată de limitele sistemului existent de transport al gazului, ceea ce ar mări prețurile rusești la export. De asemenea, solicitantul a argumentat că „profiturile anormal de mari” ale furnizorului de gaz rusesc pe piața de export ar trebui scăzute din prețul Waidhaus folosit. |
| --- | --- |

(37)

În acest context, solicitantul a mai argumentat că nu s-a făcut nicio ajustare la prețul de la Waidhaus pentru a ține cont de avantajele comparative naturale. În această privință, s-a afirmat că, deoarece gazul este disponibil în mari cantități în Rusia, dar nu în Comunitate, prețurile din Rusia ar fi mai scăzute decât prețul gazului exportat. În plus, s-a pretins că capacitatea de export ar fi limitată de limitele sistemului existent de transport al gazului, ceea ce ar mări prețurile rusești la export. De asemenea, solicitantul a argumentat că „profiturile anormal de mari” ale furnizorului de gaz rusesc pe piața de export ar trebui scăzute din prețul Waidhaus folosit.

| (38) | Așa cum se menționează în considerentul 29 de mai sus, criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că aceste prețuri reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. Condițiile de piață dominante pe piața internă sunt irelevante în acest context. Prin urmare, aceste argumente a trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(38)

Așa cum se menționează în considerentul 29 de mai sus, criteriul principal pentru alegerea bazei de stabilire a prețurilor gazelor este acela că aceste prețuri reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele nedistorsionate. Condițiile de piață dominante pe piața internă sunt irelevante în acest context. Prin urmare, aceste argumente a trebuit să fie respinse.

| (39) | De asemenea, solicitantul a obiectat că la prețul ajustat al gazului a fost aplicat adaosul comercial al distribuitorilor locali, pretinzând că profiturile distribuitorilor ar fi deja incluse în prețul de la Waidhaus. În această privință, solicitantul a pretins că distribuitorii locali din Rusia erau filiale deținute în întregime de furnizorul de gaze și, prin urmare, profitul adăugat al acestor distribuitori ar constitui o dublă contabilizare. |
| --- | --- |

(39)

De asemenea, solicitantul a obiectat că la prețul ajustat al gazului a fost aplicat adaosul comercial al distribuitorilor locali, pretinzând că profiturile distribuitorilor ar fi deja incluse în prețul de la Waidhaus. În această privință, solicitantul a pretins că distribuitorii locali din Rusia erau filiale deținute în întregime de furnizorul de gaze și, prin urmare, profitul adăugat al acestor distribuitori ar constitui o dublă contabilizare.

| (40) | Se reține, în primul rând, faptul că adaosul comercial al distribuitorilor locali nu includ numai marja de profit a acestor societăți, ci și costurile suportate între cumpărarea și revânzarea gazului natural. |
| --- | --- |

(40)

Se reține, în primul rând, faptul că adaosul comercial al distribuitorilor locali nu includ numai marja de profit a acestor societăți, ci și costurile suportate între cumpărarea și revânzarea gazului natural.

| (41) | În al doilea rând, acest argument nu a mai putut fi verificat în mod suficient. Acest lucru se datorează faptului că furnizorul de gaze în Rusia și societățile sale afiliate nu au făcut obiectul prezentei anchete și, prin urmare, nu existau suficiente informații despre organizație și costurile acesteia. De asemenea, se reține faptul că, în această privință, situația din Rusia datorată, printre altele, legăturilor strânse dintre furnizorul de gaze și guvernul rus, nu este suficient de transparentă pentru a permite un acces suficient la elementele de probă necesare. |
| --- | --- |

(41)

În al doilea rând, acest argument nu a mai putut fi verificat în mod suficient. Acest lucru se datorează faptului că furnizorul de gaze în Rusia și societățile sale afiliate nu au făcut obiectul prezentei anchete și, prin urmare, nu existau suficiente informații despre organizație și costurile acesteia. De asemenea, se reține faptul că, în această privință, situația din Rusia datorată, printre altele, legăturilor strânse dintre furnizorul de gaze și guvernul rus, nu este suficient de transparentă pentru a permite un acces suficient la elementele de probă necesare.

| (42) | De altfel, solicitantul, căruia îi revine sarcina probei, nu a fost în măsură să furnizeze informații sau elemente de probă suplimentare care să arate dacă și în ce măsură costurile de distribuție au fost cu adevărat incluse în prețul Waidhaus. Cu toate acestea, deoarece clienții de pe piața internă cumpărau gazul de la furnizori locali, a trebuit să se presupună că ar trebui să plătească costurile de distribuție locală, care nu sunt incluse ca atare în prețul neajustat de Waidhaus. Prin urmare, în această fază a procedurii, a trebuit să se considere că această ajustare a fost justificată și, în consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(42)

De altfel, solicitantul, căruia îi revine sarcina probei, nu a fost în măsură să furnizeze informații sau elemente de probă suplimentare care să arate dacă și în ce măsură costurile de distribuție au fost cu adevărat incluse în prețul Waidhaus. Cu toate acestea, deoarece clienții de pe piața internă cumpărau gazul de la furnizori locali, a trebuit să se presupună că ar trebui să plătească costurile de distribuție locală, care nu sunt incluse ca atare în prețul neajustat de Waidhaus. Prin urmare, în această fază a procedurii, a trebuit să se considere că această ajustare a fost justificată și, în consecință, argumentul a fost respins.

| (43) | Cu toate acestea, instituțiile comunitare au considerat, de asemenea, că impactul acestei ajustări specifice asupra calculului marjei de dumping poate fi semnificativ. Prin urmare, având în vedere situația particulară descrisă mai sus în considerentul 41, s-a considerat că, dacă solicitantul furnizează suficiente elemente de probă verificabile, Comisia poate să considere opțiunea de a redeschide ancheta în această privință. |
| --- | --- |

(43)

Cu toate acestea, instituțiile comunitare au considerat, de asemenea, că impactul acestei ajustări specifice asupra calculului marjei de dumping poate fi semnificativ. Prin urmare, având în vedere situația particulară descrisă mai sus în considerentul 41, s-a considerat că, dacă solicitantul furnizează suficiente elemente de probă verificabile, Comisia poate să considere opțiunea de a redeschide ancheta în această privință.

| (44) | De asemenea, solicitantul a formulat alegații despre fixarea prețurilor gazelor pe piața internă din Germania, care ar fi neconcurențială. Se reține faptul că anchetele în curs derulate de autoritățile antitrust germane se referă la prețurile la care principalii distribuitori germani de gaz vând gazul pe piața internă și, prin urmare, nu există nicio legătură cu prețul la care gazul exportat din Rusia este vândut la Waidhaus. |
| --- | --- |

(44)

De asemenea, solicitantul a formulat alegații despre fixarea prețurilor gazelor pe piața internă din Germania, care ar fi neconcurențială. Se reține faptul că anchetele în curs derulate de autoritățile antitrust germane se referă la prețurile la care principalii distribuitori germani de gaz vând gazul pe piața internă și, prin urmare, nu există nicio legătură cu prețul la care gazul exportat din Rusia este vândut la Waidhaus.

| (45) | După ajustarea costului de producție descris mai sus, nu s-au efectuat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(45)

După ajustarea costului de producție descris mai sus, nu s-au efectuat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (46) | Prin urmare, s-a considerat că prețurile de pe piața internă nu constituiau o bază adecvată de stabilire a valorii normale și a trebuit să se aplice o altă metodă. În conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost interpretată prin adăugarea unei sume rezonabile corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (costurilor VAG), precum și a unei marje de profit rezonabile la costurile de fabricație ale produsului în cauză suportate de către exportator, ajustate după caz, astfel cum este menționat în considerentul 19 de mai sus. |
| --- | --- |

(46)

Prin urmare, s-a considerat că prețurile de pe piața internă nu constituiau o bază adecvată de stabilire a valorii normale și a trebuit să se aplice o altă metodă. În conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, valoarea normală a fost interpretată prin adăugarea unei sume rezonabile corespunzătoare costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale (costurilor VAG), precum și a unei marje de profit rezonabile la costurile de fabricație ale produsului în cauză suportate de către exportator, ajustate după caz, astfel cum este menționat în considerentul 19 de mai sus.

| (47) | Costurile VAG și profitul nu au putut fi stabilite în baza prevederilor de la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază deoarece solicitantul nu prezenta vânzări semnificative ale produsului în cauză pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Nu s-a reușit aplicarea articolului 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază deoarece obiectul anchetei îl constituie doar un singur solicitant. Articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu era nici el aplicabil, întrucât costul de producție al solicitantului pentru aceeași categorie generală de produse trebuia, de asemenea, ajustat în raport cu prețul gazului, din motivele menționate în considerentul 18 de mai sus. Din acest motiv, costurile VAG și profitul au fost stabilite în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Costurile VAG și profitul nu au putut fi stabilite în baza prevederilor de la articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază deoarece solicitantul nu prezenta vânzări semnificative ale produsului în cauză pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Nu s-a reușit aplicarea articolului 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază deoarece obiectul anchetei îl constituie doar un singur solicitant. Articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu era nici el aplicabil, întrucât costul de producție al solicitantului pentru aceeași categorie generală de produse trebuia, de asemenea, ajustat în raport cu prețul gazului, din motivele menționate în considerentul 18 de mai sus. Din acest motiv, costurile VAG și profitul au fost stabilite în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.

| (48) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, costurile VAG au fost determinate pe baza unei metode rezonabile. Piața nord-americană prezintă un volum semnificativ al vânzărilor interne și o concurență puternică atât din partea societăților autohtone, cât și din partea celor străine. În această privință, s-au luat în considerare informațiile disponibile publicului larg în legătură cu societățile mari care desfășoară activități în sectorul de activitate al îngrășămintelor. S-a considerat că datele corespunzătoare cu privire la producătorii nord-americani (SUA și Canada) sunt cele mai adecvate pentru scopurile prezentei anchete, dată fiind larga disponibilitate a unor informații financiare publice fiabile și complete privind companiile cotate la bursă în această regiune a lumii. În consecință, costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza unei medii ponderate a costurilor VAG și a profitului a trei societăți producătoare nord-americane, desemnate printre cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor pe bază de azot, în ceea ce privește vânzările pe piața internă din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte pe bază de azot). Acești trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul de activitate al îngrășămintelor pe bază de azot, iar costurile VAG și profitul acestora au fost considerate în consecință reprezentative pentru cele înregistrate în mod normal de societățile care activează cu succes pe acest segment de piață. Ar trebui reținut faptul că nu au existat indicații care să ateste că valoarea profitului astfel calculată ar depăși profitul realizat de alți producători ruși din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă. |
| --- | --- |

(48)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază, costurile VAG au fost determinate pe baza unei metode rezonabile. Piața nord-americană prezintă un volum semnificativ al vânzărilor interne și o concurență puternică atât din partea societăților autohtone, cât și din partea celor străine. În această privință, s-au luat în considerare informațiile disponibile publicului larg în legătură cu societățile mari care desfășoară activități în sectorul de activitate al îngrășămintelor. S-a considerat că datele corespunzătoare cu privire la producătorii nord-americani (SUA și Canada) sunt cele mai adecvate pentru scopurile prezentei anchete, dată fiind larga disponibilitate a unor informații financiare publice fiabile și complete privind companiile cotate la bursă în această regiune a lumii. În consecință, costurile VAG și profitul au fost determinate pe baza unei medii ponderate a costurilor VAG și a profitului a trei societăți producătoare nord-americane, desemnate printre cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor pe bază de azot, în ceea ce privește vânzările pe piața internă din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte pe bază de azot). Acești trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul de activitate al îngrășămintelor pe bază de azot, iar costurile VAG și profitul acestora au fost considerate în consecință reprezentative pentru cele înregistrate în mod normal de societățile care activează cu succes pe acest segment de piață. Ar trebui reținut faptul că nu au existat indicații care să ateste că valoarea profitului astfel calculată ar depăși profitul realizat de alți producători ruși din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă.

| (49) | Industria comunitară a obiectat împotriva abordării de mai sus cu privire la determinarea costurilor VAG și a pretins că ar fi trebuit să fie folosite costurile VAG proprii ale solicitantului. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG se stabilesc numai în funcție de date reale privind producția și vânzările, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale producătorului exportator în cauză. Așa cum se subliniază în considerentele 45 și 46, nu s-a întâmplat acest lucru și, prin urmare, argumentul a trebuie să fie respins. |
| --- | --- |

(49)

Industria comunitară a obiectat împotriva abordării de mai sus cu privire la determinarea costurilor VAG și a pretins că ar fi trebuit să fie folosite costurile VAG proprii ale solicitantului. Cu toate acestea, articolul 2 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că sumele corespunzătoare costurilor VAG se stabilesc numai în funcție de date reale privind producția și vânzările, în cadrul operațiunilor comerciale normale, ale producătorului exportator în cauză. Așa cum se subliniază în considerentele 45 și 46, nu s-a întâmplat acest lucru și, prin urmare, argumentul a trebuie să fie respins.

2.   Prețul de export

| (50) | În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export s-a stabilit pe baza prețului efectiv plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză, vândut la export în Comunitate. |
| --- | --- |

(50)

În conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, prețul de export s-a stabilit pe baza prețului efectiv plătit sau care urmează să fie plătit pentru produsul în cauză, vândut la export în Comunitate.

3.   Comparația

| (51) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului de uzină. În scopul asigurării unei comparații juste între valorile normale și prețurile de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare privind cheltuielile de transport, de credit, de ambalare și bancare au fost acordate atunci când s-au dovedit a fi justificate, precise și sprijinite de elemente de probă verificate. |
| --- | --- |

(51)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului de uzină. În scopul asigurării unei comparații juste între valorile normale și prețurile de export, s-a ținut seama, sub forma ajustărilor, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea prețurilor, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. Ajustări corespunzătoare privind cheltuielile de transport, de credit, de ambalare și bancare au fost acordate atunci când s-au dovedit a fi justificate, precise și sprijinite de elemente de probă verificate.

4.   Marja de dumping

| (52) | Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(52)

Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale și media ponderată a prețului de export, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (53) | Ancheta a arătat că a existat dumping pe durata PAR. Marja de dumping, exprimată ca procent din prețul de import la frontieră CIF, fără plata taxelor vamale, este de 42,06 %. |
| --- | --- |

(53)

Ancheta a arătat că a existat dumping pe durata PAR. Marja de dumping, exprimată ca procent din prețul de import la frontieră CIF, fără plata taxelor vamale, este de 42,06 %.

5.   Natura durabilă a circumstanțelor dominante în timpul perioadei de anchetă

| (54) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a mai analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă. |
| --- | --- |

(54)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a mai analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă.

| (55) | În această privință, se va nota că valoarea normală din ancheta inițială a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare profitabile de pe piața internă a SUA, deoarece Rusia nu constituia la momentul respectiv o economie de piață. În contextul actualei anchete de reexaminare, Rusia este considerată drept o țară cu economie de piață, valoarea normală fiind prin urmare stabilită pe baza costurilor de producție ale solicitantului, ajustate după caz. Nu există indicii că valoarea normală stabilită în cadrul prezentei reexaminări nu poate fi considerată durabilă. |
| --- | --- |

(55)

În această privință, se va nota că valoarea normală din ancheta inițială a fost stabilită pe baza prețurilor de vânzare profitabile de pe piața internă a SUA, deoarece Rusia nu constituia la momentul respectiv o economie de piață. În contextul actualei anchete de reexaminare, Rusia este considerată drept o țară cu economie de piață, valoarea normală fiind prin urmare stabilită pe baza costurilor de producție ale solicitantului, ajustate după caz. Nu există indicii că valoarea normală stabilită în cadrul prezentei reexaminări nu poate fi considerată durabilă.

| (56) | Nu au fost găsite dovezi cu privire la faptul că vânzările la export nu se vor face în continuare la nivelul prețului actual. |
| --- | --- |

(56)

Nu au fost găsite dovezi cu privire la faptul că vânzările la export nu se vor face în continuare la nivelul prețului actual.

| (57) | Pe această bază, se concluzionează că modificarea circumstanțelor față de cele din ancheta inițială referitoare la dumping (bazate acum pe compararea valorii normale și a prețurilor de export proprii ale solicitantului) poate fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă. |
| --- | --- |

(57)

Pe această bază, se concluzionează că modificarea circumstanțelor față de cele din ancheta inițială referitoare la dumping (bazate acum pe compararea valorii normale și a prețurilor de export proprii ale solicitantului) poate fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă.

D.   ÎNCHEIEREA REEXAMINĂRII

| (58) | Deoarece în ancheta inițială taxa era impusă sub forma unei sume specifice pe tonă, ea trebuie să își păstreze această formă în prezenta anchetă. Taxa calculată pe baza marjei de dumping actuale ar fi de 48,09 EUR/t. |
| --- | --- |

(58)

Deoarece în ancheta inițială taxa era impusă sub forma unei sume specifice pe tonă, ea trebuie să își păstreze această formă în prezenta anchetă. Taxa calculată pe baza marjei de dumping actuale ar fi de 48,09 EUR/t.

| (59) | Se reamintește că, așa cum s-a subliniat în considerentul 94 din Regulamentul (CE) nr. 658/2002, când au fost impuse măsurile definitive în 2002, s-a utilizat marja de prejudiciu pentru a determina cuantumul taxei definitive care trebuie instituită în conformitate cu regula taxei mai mici. Așa cum este definit în articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 658/2002, taxa în vigoare în prezent este în funcție de tipul de produs specific și variază între 41,42 EUR/t și 47,07 EUR/t. |
| --- | --- |

(59)

Se reamintește că, așa cum s-a subliniat în considerentul 94 din Regulamentul (CE) nr. 658/2002, când au fost impuse măsurile definitive în 2002, s-a utilizat marja de prejudiciu pentru a determina cuantumul taxei definitive care trebuie instituită în conformitate cu regula taxei mai mici. Așa cum este definit în articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 658/2002, taxa în vigoare în prezent este în funcție de tipul de produs specific și variază între 41,42 EUR/t și 47,07 EUR/t.

| (60) | Deoarece taxa instituită pe baza marjei de dumping actuale este mai mare decât taxa actuală, reexaminarea ar trebui încheiată fără a se modifica nivelul taxei aplicabile solicitantului, care trebuie să fie menținută la același nivel ca și taxa antidumping definitivă instituită în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(60)

Deoarece taxa instituită pe baza marjei de dumping actuale este mai mare decât taxa actuală, reexaminarea ar trebui încheiată fără a se modifica nivelul taxei aplicabile solicitantului, care trebuie să fie menținută la același nivel ca și taxa antidumping definitivă instituită în cadrul anchetei inițiale.

E.   ANGAJAMENTE

| (61) | Solicitantul și-a exprimat intenția de a depune o ofertă de angajament, dar nu a depus o ofertă suficient de bine justificată în termenul prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia nu a putut să accepte nicio ofertă de angajament. Cu toate acestea, se consideră că, având în vedere complexitatea mai multor aspecte, și anume:






  1. | volatilitatea prețului produsului în cauză, care ar necesita o anumită indexare a prețurilor minime, deși, în același timp, această volatilitate nu este suficient de bine explicată de indicatorul principal al costurilor; și |
| --- | --- | --- |

(61)

Solicitantul și-a exprimat intenția de a depune o ofertă de angajament, dar nu a depus o ofertă suficient de bine justificată în termenul prevăzut la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, Comisia nu a putut să accepte nicio ofertă de angajament. Cu toate acestea, se consideră că, având în vedere complexitatea mai multor aspecte, și anume:

1.

volatilitatea prețului produsului în cauză, care ar necesita o anumită indexare a prețurilor minime, deși, în același timp, această volatilitate nu este suficient de bine explicată de indicatorul principal al costurilor; și

| 2. | situația specială a pieței pentru produsul în cauză (printre altele, faptul că există importuri limitate din partea exportatorului care face obiectul prezentei reexaminări), |
| --- | --- |

2.

situația specială a pieței pentru produsul în cauză (printre altele, faptul că există importuri limitate din partea exportatorului care face obiectul prezentei reexaminări),

este necesar să se analizeze dacă un angajament care combină un preț minim indexat și un plafon cantitativ ar fi realizabil.

| (62) | Așa cum s-a menționat mai sus, din cauza acestei complexități, solicitantul nu a putut formula o ofertă de angajament acceptabilă în termenul prescris. În baza celor exprimate mai sus, Consiliul consideră că solicitantului ar trebui să i se permită în mod excepțional să-și finalizeze oferta de angajament în afara termenului-limită menționat mai sus, dar cel târziu în 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(62)

Așa cum s-a menționat mai sus, din cauza acestei complexități, solicitantul nu a putut formula o ofertă de angajament acceptabilă în termenul prescris. În baza celor exprimate mai sus, Consiliul consideră că solicitantului ar trebui să i se permită în mod excepțional să-și finalizeze oferta de angajament în afara termenului-limită menționat mai sus, dar cel târziu în 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

F.   INFORMAREA PĂRȚILOR

| (63) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a avut în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importurile produsului în cauză fabricat de solicitant. Tuturor părților li s-a acordat ocazia de a-și exprima opiniile. Observațiile acestora au fost luate în considerare când au fost justificate și sprijinite de elemente de probă, |
| --- | --- |

(63)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele principale pe baza cărora s-a avut în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importurile produsului în cauză fabricat de solicitant. Tuturor părților li s-a acordat ocazia de a-și exprima opiniile. Observațiile acestora au fost luate în considerare când au fost justificate și sprijinite de elemente de probă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de îngrășăminte solide cu un conținut de nitrat de amoniu depășind 80 % în greutate, care se încadrează la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91 și originare din Rusia, inițiată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, este încheiată fără a se modifica măsurile antidumping în vigoare.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 10 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

D. RUPEL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 102, 18.4.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (JO L 160, 23.6.2005, p. 1).

2

(3)  JO C 311, 19.12.2006, p. 55.

3

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/8

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 237/2008 AL CONSILIULUI

din 10 martie 2008

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, privind taxa antidumping la importurile de azotat de amoniu originar, inter alia, din Ucraina

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea prezentată de Comisie după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsurile în vigoare

| (1) | La 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (2), o taxă antidumping definitivă de 33,25 EUR pe tonă la importurile de azotat de amoniu încadrat la codurile NC 3102 30 90 și 3102 40 90 și originar, inter alia, din Ucraina. Ancheta care a condus la măsurile actuale este denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

La 22 ianuarie 2001, Consiliul a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 (2), o taxă antidumping definitivă de 33,25 EUR pe tonă la importurile de azotat de amoniu încadrat la codurile NC 3102 30 90 și 3102 40 90 și originar, inter alia, din Ucraina. Ancheta care a condus la măsurile actuale este denumită în continuare „ancheta inițială”.

| (2) | La 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (3), Consiliul a scutit de la aplicarea taxelor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 importurile către Comunitate ale produsului în cauză fabricat de societăți, ale căror angajamente ar fi acceptate de Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (4), au fost acceptate angajamente pentru o perioadă de șase luni, iar prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (5) pentru o perioadă suplimentară, până la 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a lua în considerare anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre, la 1 mai 2004. |
| --- | --- |

(2)

La 17 mai 2004, în urma unei reexaminări intermediare parțiale, prin Regulamentul (CE) nr. 993/2004 (3), Consiliul a scutit de la aplicarea taxelor antidumping instituite prin Regulamentul (CE) nr. 132/2001 importurile către Comunitate ale produsului în cauză fabricat de societăți, ale căror angajamente ar fi acceptate de Comisie. Prin Regulamentul (CE) nr. 1001/2004 al Comisiei (4), au fost acceptate angajamente pentru o perioadă de șase luni, iar prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2004 al Comisiei (5) pentru o perioadă suplimentară, până la 20 mai 2005. Scopul acestor angajamente a fost acela de a lua în considerare anumite consecințe ale extinderii Uniunii Europene la 25 de state membre, la 1 mai 2004.

| (3) | Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005, în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis ca definiția produsului în cauză să fie clarificată și ca măsurile în vigoare să fie aplicate produsului în cauză în momentul integrării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de azotat de amoniu, alături de alte substanțe și nutritivi marginali. |
| --- | --- |

(3)

Prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005, în urma unei reexaminări intermediare limitate la definirea produsului în cauză, Consiliul a decis ca definiția produsului în cauză să fie clarificată și ca măsurile în vigoare să fie aplicate produsului în cauză în momentul integrării sale în alte îngrășăminte, proporțional cu conținutul lor de azotat de amoniu, alături de alte substanțe și nutritivi marginali.

| (4) | În urma reexaminării măsurilor care urmau să expire, care a fost inițiată în ianuarie 2006, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (6), a reînnoit aceste măsuri la nivelul lor actual pentru o perioadă de doi ani. Măsurile constau în taxe specifice. |
| --- | --- |

(4)

În urma reexaminării măsurilor care urmau să expire, care a fost inițiată în ianuarie 2006, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 442/2007 (6), a reînnoit aceste măsuri la nivelul lor actual pentru o perioadă de doi ani. Măsurile constau în taxe specifice.

2.   Cererea de reexaminare

| (5) | S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, de către Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (denumit în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din Ucraina. Cererea s-a limitat la stabilirea dumpingului, în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(5)

S-a înaintat o cerere de reexaminare intermediară parțială, în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, de către Open Joint Stock Company (OJSC) Azot Cherkassy (denumit în continuare „solicitantul”), un producător-exportator din Ucraina. Cererea s-a limitat la stabilirea dumpingului, în ceea ce îl privește pe solicitant.

| (6) | În cererea sa, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, solicitantul susținea că circumstanțele privind dumpingul care au dus la instituirea măsurilor în vigoare s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. De asemenea, solicitantul a afirmat că o comparație între valoarea normală bazată pe costurile sale sau prețurile de pe piața internă și prețurile sale de export către Comunitate ar duce la o reducere a dumpingului la un nivel semnificativ mai redus decât cel al măsurilor actuale. În consecință, a susținut că menținerea măsurilor la nivelurile actuale nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul. |
| --- | --- |

(6)

În cererea sa, formulată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, solicitantul susținea că circumstanțele privind dumpingul care au dus la instituirea măsurilor în vigoare s-au schimbat și că aceste schimbări sunt de durată. De asemenea, solicitantul a afirmat că o comparație între valoarea normală bazată pe costurile sale sau prețurile de pe piața internă și prețurile sale de export către Comunitate ar duce la o reducere a dumpingului la un nivel semnificativ mai redus decât cel al măsurilor actuale. În consecință, a susținut că menținerea măsurilor la nivelurile actuale nu mai este necesară pentru a compensa dumpingul.

3.   Ancheta

| (7) | În urma consultării Comitetului consultativ și a stabilirii faptului că cererea cuprindea elemente de probă prima facie suficiente, Comisia a anunțat, la 19 decembrie 2006, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(7)

În urma consultării Comitetului consultativ și a stabilirii faptului că cererea cuprindea elemente de probă prima facie suficiente, Comisia a anunțat, la 19 decembrie 2006, printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (7), inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază.

| (8) | Reexaminarea s-a limitat la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(8)

Reexaminarea s-a limitat la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Ancheta privind dumpingul a acoperit perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”).

| (9) | Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor comunitari cu privire la inițierea reexaminării. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a informat oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor comunitari cu privire la inițierea reexaminării. Părților interesate li s-a dat posibilitatea de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere până la termenul-limită fixat în avizul de inițiere.

| (10) | Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate. |
| --- | --- |

(10)

Toate părțile interesate, care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt, au fost audiate.

| (11) | Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia a trimis chestionarul solicitantului și a primit răspuns în termenul-limită stabilit. |
| --- | --- |

(11)

Pentru a obține informațiile pe care le consideră necesare pentru ancheta sa, Comisia a trimis chestionarul solicitantului și a primit răspuns în termenul-limită stabilit.

| (12) | Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului în Cherkassy. |
| --- | --- |

(12)

Comisia a solicitat și a verificat toate informațiile considerate necesare pentru determinarea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la sediul solicitantului în Cherkassy.

| (13) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează să se recomande încheierea prezentei reexaminări și menținerea măsurilor antidumping existente la importurile produsului în cauză efectuate de solicitant, acordându-li-se posibilitatea de a formula observații. Observațiile primite au fost examinate în mod corespunzător și luate în considerare, după caz. |
| --- | --- |

(13)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează să se recomande încheierea prezentei reexaminări și menținerea măsurilor antidumping existente la importurile produsului în cauză efectuate de solicitant, acordându-li-se posibilitatea de a formula observații. Observațiile primite au fost examinate în mod corespunzător și luate în considerare, după caz.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (14) | Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, astfel cum se precizează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005 al Consiliului, și anume îngrășăminte solide cu un conținut de azotat de amoniu depășind 80 % în greutate, originar din Ucraina și încadrat la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. Azotatul de amoniu este un îngrășământ pe bază de azot solid folosit în mod obișnuit în agricultură. Acesta se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate sub formă de granule sau microgranule. |
| --- | --- |

(14)

Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, astfel cum se precizează în Regulamentul (CE) nr. 945/2005 al Consiliului, și anume îngrășăminte solide cu un conținut de azotat de amoniu depășind 80 % în greutate, originar din Ucraina și încadrat la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91. Azotatul de amoniu este un îngrășământ pe bază de azot solid folosit în mod obișnuit în agricultură. Acesta se fabrică din amoniac și acid azotic, iar conținutul său de azot depășește 28 % în greutate sub formă de granule sau microgranule.

2.   Produsul similar

| (15) | Această anchetă de reexaminare a confirmat ceea ce se stabilise în ancheta inițială, și anume faptul că azotatul de amoniu este un produs de bază pur, iar calitatea și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice, oricare ar fi țara de origine. Azotatul de amoniu fabricat și vândut de solicitant pe piața sa internă din Ucraina și cel exportat către Comunitatea Europeană au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și sunt destinate în principal acelorași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la determinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie privind produsul fabricat și vândut de industria comunitară pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(15)

Această anchetă de reexaminare a confirmat ceea ce se stabilise în ancheta inițială, și anume faptul că azotatul de amoniu este un produs de bază pur, iar calitatea și caracteristicile sale fizice de bază sunt identice, oricare ar fi țara de origine. Azotatul de amoniu fabricat și vândut de solicitant pe piața sa internă din Ucraina și cel exportat către Comunitatea Europeană au aceleași caracteristici fizice și chimice de bază și sunt destinate în principal acelorași utilizări. În consecință, aceste produse sunt considerate ca fiind produse similare, în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare s-a limitat la determinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie privind produsul fabricat și vândut de industria comunitară pe piața comunitară.

C.   REZULTATELE ANCHETEI

1.   Valoarea normală

| (16) | Pentru a stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările totale pe piața internă ale solicitantului erau reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export spre Comunitate ale solicitantului. Ancheta a arătat că solicitantul nu a vândut decât un singur tip de azotat de amoniu și că respectivul tip a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările totale pe piața internă ale solicitantului erau reprezentative, în sensul articolului 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, și anume dacă volumul total al acestor vânzări reprezenta cel puțin 5 % din volumul total al vânzărilor la export spre Comunitate ale solicitantului. Ancheta a arătat că solicitantul nu a vândut decât un singur tip de azotat de amoniu și că respectivul tip a fost vândut în cantități reprezentative pe piața internă.

| (17) | În consecință, Comisia a examinat dacă vânzările de azotat de amoniu pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, comparând prețul net de vânzare pe piața internă și costul de producție calculat. |
| --- | --- |

(17)

În consecință, Comisia a examinat dacă vânzările de azotat de amoniu pe piața internă ar putea fi considerate ca fiind efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază, comparând prețul net de vânzare pe piața internă și costul de producție calculat.

| (18) | În momentul evaluării costului de producție al solicitantului, s-a constatat că registrele contabile ale solicitantului nu au ținut seama de cheltuielile pentru gaz. Trebuie notat faptul că cheltuielile pentru energie, de exemplu, pentru gaz, reprezintă o proporție însemnată din costul de fabricație și o proporție semnificativă din costul total de producție. |
| --- | --- |

(18)

În momentul evaluării costului de producție al solicitantului, s-a constatat că registrele contabile ale solicitantului nu au ținut seama de cheltuielile pentru gaz. Trebuie notat faptul că cheltuielile pentru energie, de exemplu, pentru gaz, reprezintă o proporție însemnată din costul de fabricație și o proporție semnificativă din costul total de producție.

| (19) | În ceea ce privește cheltuielile pentru gaz, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului consumat în producția de azotat de amoniu. În acest sens, toate datele disponibile arată că Ucraina importă gazul natural din Rusia la prețuri cu mult sub prețurile plătite pe piețele nereglementate pentru gazul natural. Ancheta a arătat că prețul gazului natural din Rusia exportat către Comunitate a fost de aproximativ două ori mai ridicat decât prețul gazului pe piața internă din Ucraina. Prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, cheltuielile pentru gaz suportate de solicitant au fost ajustate pe baza informațiilor provenind de pe alte piețe reprezentative. |
| --- | --- |

(19)

În ceea ce privește cheltuielile pentru gaz, s-a constatat că Ucraina importă din Rusia cea mai mare parte a gazului consumat în producția de azotat de amoniu. În acest sens, toate datele disponibile arată că Ucraina importă gazul natural din Rusia la prețuri cu mult sub prețurile plătite pe piețele nereglementate pentru gazul natural. Ancheta a arătat că prețul gazului natural din Rusia exportat către Comunitate a fost de aproximativ două ori mai ridicat decât prețul gazului pe piața internă din Ucraina. Prin urmare, în conformitate cu dispozițiile articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, cheltuielile pentru gaz suportate de solicitant au fost ajustate pe baza informațiilor provenind de pe alte piețe reprezentative.

| (20) | În urma notificării, solicitantul a afirmat că orice ajustare a prețului gazului plătit pe piața internă ar fi nejustificată, deoarece registrele contabile ale societății au ținut seama în totalitate de cheltuielile asociate activității de producție și vânzărilor produsului similar în țara de origine. |
| --- | --- |

(20)

În urma notificării, solicitantul a afirmat că orice ajustare a prețului gazului plătit pe piața internă ar fi nejustificată, deoarece registrele contabile ale societății au ținut seama în totalitate de cheltuielile asociate activității de producție și vânzărilor produsului similar în țara de origine.

| (21) | Cu toate acestea, cu ocazia examinării costului de producție al produsului similar în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, trebuie determinat dacă costurile înregistrate în contabilitatea societății au ținut seama în mod rezonabil de costul de producție și vânzare al produsului supus anchetei. Din motivele menționate în considerentul 19, acest lucru nu se confirmă. |
| --- | --- |

(21)

Cu toate acestea, cu ocazia examinării costului de producție al produsului similar în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, trebuie determinat dacă costurile înregistrate în contabilitatea societății au ținut seama în mod rezonabil de costul de producție și vânzare al produsului supus anchetei. Din motivele menționate în considerentul 19, acest lucru nu se confirmă.

| (22) | Pe lângă aceasta, solicitantul a susținut că valoarea sa normală ar trebui bazată pe vânzările sale de produs în cauză pe piața internă, afirmând că nu există niciun motiv de a considera că aceste vânzări nu s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale. În acest sens, trebuie notat faptul că, pentru a stabili dacă vânzările s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale din punctul de vedere al prețului, și anume dacă au fost profitabile, mai întâi trebuie stabilit dacă cheltuielile solicitantului au constituit o bază fiabilă, în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Numai după stabilirea fiabilității costurilor se poate determina metodologia care trebuie utilizată pentru stabilirea valorii normale. După cum se evidențiază în considerentul 28 și în considerentul următor și având în vedere faptul că, din comparația prețului net de vânzare pe piața internă cu costul de producție ajustat în timpul PAR, a reieșit că nicio vânzare pe piața internă nu s-a efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale, nu se pot utiliza prețurile de pe piața internă ale solicitantului pentru stabilirea valorii normale. |
| --- | --- |

(22)

Pe lângă aceasta, solicitantul a susținut că valoarea sa normală ar trebui bazată pe vânzările sale de produs în cauză pe piața internă, afirmând că nu există niciun motiv de a considera că aceste vânzări nu s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale. În acest sens, trebuie notat faptul că, pentru a stabili dacă vânzările s-au efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale din punctul de vedere al prețului, și anume dacă au fost profitabile, mai întâi trebuie stabilit dacă cheltuielile solicitantului au constituit o bază fiabilă, în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Numai după stabilirea fiabilității costurilor se poate determina metodologia care trebuie utilizată pentru stabilirea valorii normale. După cum se evidențiază în considerentul 28 și în considerentul următor și având în vedere faptul că, din comparația prețului net de vânzare pe piața internă cu costul de producție ajustat în timpul PAR, a reieșit că nicio vânzare pe piața internă nu s-a efectuat în cadrul operațiunilor comerciale normale, nu se pot utiliza prețurile de pe piața internă ale solicitantului pentru stabilirea valorii normale.

| (23) | De asemenea, solicitantul a afirmat că investigația s-a bazat pe date din timpul PAR, iar concluziile nu au luat în considerare evoluțiile de după această perioadă, cum ar fi, în special, creșterea continuă a prețului gazului și creșterea consumului de îngrășăminte pe piața internă din Ucraina. În acest sens, trebuie reamintit faptul că în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, în scopul unei concluzii reprezentative, trebuie aleasă o perioadă de anchetă care, în cazul dumpingului, acoperă în mod normal o perioadă de cel puțin șase luni imediat anterioară inițierii procedurii. De asemenea, trebuie reamintit faptul că, în conformitate cu practicile comunitare uzuale, PAR referitoare la dumping a durat un an. |
| --- | --- |

(23)

De asemenea, solicitantul a afirmat că investigația s-a bazat pe date din timpul PAR, iar concluziile nu au luat în considerare evoluțiile de după această perioadă, cum ar fi, în special, creșterea continuă a prețului gazului și creșterea consumului de îngrășăminte pe piața internă din Ucraina. În acest sens, trebuie reamintit faptul că în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, în scopul unei concluzii reprezentative, trebuie aleasă o perioadă de anchetă care, în cazul dumpingului, acoperă în mod normal o perioadă de cel puțin șase luni imediat anterioară inițierii procedurii. De asemenea, trebuie reamintit faptul că, în conformitate cu practicile comunitare uzuale, PAR referitoare la dumping a durat un an.

| (24) | S-a pus problema dacă ar fi trebuit luată în considerare evoluția prețului gazului în Ucraina ulterioară PAR, în vederea determinării marjei de dumping a solicitantului. În acest sens, trebuie notat faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile referitoare la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În conformitate cu practicile Comunității, acest lucru s-a interpretat prin faptul că evenimentele legate de o perioadă ulterioară PA pot fi luate în considerare numai dacă acestea sunt evidente, incontestabile și durabile. În acest sens, chiar dacă s-a observat creșterea prețului gazului ulterior PAR, nu s-a putut stabili cu suficientă certitudine că această creștere urma să fie durabilă. S-a constatat că informațiile disponibile referitoare la evoluția viitoare a prețului gazului în Ucraina erau doar niște estimări, și nu informații verificabile în raport cu prețul real al gazului. Articolul 6 alineatul (1) permite utilizarea informațiilor și a datelor în afara PA (sau în cazul reexaminărilor PAR) numai în circumstanțe excepționale. Situația în cazul de față nu a fost considerată de natură să justifice utilizarea datelor sau a informațiilor în afara PAR. Pe lângă aceasta, solicitantul nu și-a justificat argumentele, întrucât nu a înaintat dovezi care să arate că datele legate de perioada ulterioară PAR sunt mai reprezentative decât cele legate de PAR. În consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(24)

S-a pus problema dacă ar fi trebuit luată în considerare evoluția prețului gazului în Ucraina ulterioară PAR, în vederea determinării marjei de dumping a solicitantului. În acest sens, trebuie notat faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile referitoare la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În conformitate cu practicile Comunității, acest lucru s-a interpretat prin faptul că evenimentele legate de o perioadă ulterioară PA pot fi luate în considerare numai dacă acestea sunt evidente, incontestabile și durabile. În acest sens, chiar dacă s-a observat creșterea prețului gazului ulterior PAR, nu s-a putut stabili cu suficientă certitudine că această creștere urma să fie durabilă. S-a constatat că informațiile disponibile referitoare la evoluția viitoare a prețului gazului în Ucraina erau doar niște estimări, și nu informații verificabile în raport cu prețul real al gazului. Articolul 6 alineatul (1) permite utilizarea informațiilor și a datelor în afara PA (sau în cazul reexaminărilor PAR) numai în circumstanțe excepționale. Situația în cazul de față nu a fost considerată de natură să justifice utilizarea datelor sau a informațiilor în afara PAR. Pe lângă aceasta, solicitantul nu și-a justificat argumentele, întrucât nu a înaintat dovezi care să arate că datele legate de perioada ulterioară PAR sunt mai reprezentative decât cele legate de PAR. În consecință, argumentul a fost respins.

| (25) | În ceea ce privește faptul că a crescut consumul de îngrășăminte în Ucraina ulterior PAR, solicitantul nu a explicat și nici nu a arătat în ce măsură acest lucru ar putea avea un impact asupra concluziilor la care s-a ajuns pe baza informațiilor legate de PAR. Astfel, solicitantul nu a furnizat informații suficiente pe baza cărora s-ar fi putut trage concluzii importante și nici alte informații nu au fost disponibile, care ar fi putut susține argumentul solicitantului în acest sens. Având în vedere faptul că orice concluzie pe baza unor astfel de elementar fi fost speculativă, argumentul solicitantului a fost respins. |
| --- | --- |

(25)

În ceea ce privește faptul că a crescut consumul de îngrășăminte în Ucraina ulterior PAR, solicitantul nu a explicat și nici nu a arătat în ce măsură acest lucru ar putea avea un impact asupra concluziilor la care s-a ajuns pe baza informațiilor legate de PAR. Astfel, solicitantul nu a furnizat informații suficiente pe baza cărora s-ar fi putut trage concluzii importante și nici alte informații nu au fost disponibile, care ar fi putut susține argumentul solicitantului în acest sens. Având în vedere faptul că orice concluzie pe baza unor astfel de elementar fi fost speculativă, argumentul solicitantului a fost respins.

| (26) | Prețul gazului ajustat a fost bazat pe prețul mediu al gazului din Rusia, vândut la export, la frontiera germano-cehă (Waidhaus), după deducerea costurilor de transport. Întrucât Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazului rusesc în UE, reprezentând cea mai mare piață a gazului din Rusia și practicând, în același timp, prețuri care țin seama, în mod rezonabil, de cheltuieli, aceasta poate fi considerată o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(26)

Prețul gazului ajustat a fost bazat pe prețul mediu al gazului din Rusia, vândut la export, la frontiera germano-cehă (Waidhaus), după deducerea costurilor de transport. Întrucât Waidhaus este principalul punct de vânzare a gazului rusesc în UE, reprezentând cea mai mare piață a gazului din Rusia și practicând, în același timp, prețuri care țin seama, în mod rezonabil, de cheltuieli, aceasta poate fi considerată o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (27) | Solicitantul a mai afirmat că Ucraina achiziționează gaz în condiții de piață similare Comunității și că prețul plătit pentru gaz de solicitant în 2007 a fost mai mare decât prețul gazului la granița ruso-ucraineană în aceeași perioadă. Cu toate acestea, solicitantul nu a furnizat dovezi pentru a-și justifica argumentele și, astfel, nu a arătat că sunt îndeplinite condițiile menționate în considerentul 24, pentru a lua în considerare evenimentele legate de o perioadă ulterioară PAR. În consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(27)

Solicitantul a mai afirmat că Ucraina achiziționează gaz în condiții de piață similare Comunității și că prețul plătit pentru gaz de solicitant în 2007 a fost mai mare decât prețul gazului la granița ruso-ucraineană în aceeași perioadă. Cu toate acestea, solicitantul nu a furnizat dovezi pentru a-și justifica argumentele și, astfel, nu a arătat că sunt îndeplinite condițiile menționate în considerentul 24, pentru a lua în considerare evenimentele legate de o perioadă ulterioară PAR. În consecință, argumentul a fost respins.

| (28) | Comparația dintre prețul net de vânzare pe piața internă și costul de producție ajustat în timpul PAR a arătat că nu s-au efectuat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(28)

Comparația dintre prețul net de vânzare pe piața internă și costul de producție ajustat în timpul PAR a arătat că nu s-au efectuat vânzări pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale, în temeiul articolului 2 alineatul (4) din regulamentul de bază.

| (29) | Prin urmare, s-a considerat că prețurile de pe piața internă nu au furnizat o bază corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale, fiind necesară aplicarea unei alte metode. În conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit adăugând la cheltuielile de fabricare a produsului în cauză ale solicitantului, ajustate după caz, astfel cum s-a menționat în considerentul 19, o sumă rezonabilă care corespunde costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă. |
| --- | --- |

(29)

Prin urmare, s-a considerat că prețurile de pe piața internă nu au furnizat o bază corespunzătoare pentru stabilirea valorii normale, fiind necesară aplicarea unei alte metode. În conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază, valoarea normală s-a stabilit adăugând la cheltuielile de fabricare a produsului în cauză ale solicitantului, ajustate după caz, astfel cum s-a menționat în considerentul 19, o sumă rezonabilă care corespunde costurilor de vânzare, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și o marjă de profit rezonabilă.

| (30) | Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul nu au putut fi stabilite în baza părții introductive a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, deoarece solicitantul nu prezenta vânzări reprezentative ale produsului în cauză pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază nu s-a putut aplica, întrucât numai solicitantul face obiectul anchetei. Nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu a fost aplicabil, întrucât costul de producție al solicitantului pentru produse aparținând aceleiași categorii generale de mărfuri ar trebui, de asemenea, ajustat în raport cu cheltuielile pentru gaz, din motivele menționate în considerentul 19. Prin urmare, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul s-au stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(30)

Costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul nu au putut fi stabilite în baza părții introductive a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, deoarece solicitantul nu prezenta vânzări reprezentative ale produsului în cauză pe piața internă în cadrul operațiunilor comerciale normale. Articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază nu s-a putut aplica, întrucât numai solicitantul face obiectul anchetei. Nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu a fost aplicabil, întrucât costul de producție al solicitantului pentru produse aparținând aceleiași categorii generale de mărfuri ar trebui, de asemenea, ajustat în raport cu cheltuielile pentru gaz, din motivele menționate în considerentul 19. Prin urmare, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul s-au stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază.

| (31) | Piața nord-americană prezenta un volum semnificativ al vânzărilor pe piața internă și un nivel de concurență considerabil atât din partea societăților autohtone, cât și a celor străine. În acest sens, s-au luat în considerare informațiile accesibile publicului larg în legătură cu societățile mari care desfășoară activități în sectorul de activitate al îngrășămintelor. S-a constatat că datele corespunzătoare de la producătorii nord-americani (SUA și Canada) ar fi cele mai adecvate pentru scopurile prezentei anchete, dată fiind disponibilitatea extinsă a unor informații financiare publice fiabile și complete de la societățile cotate la bursă în această regiune a lumii. Prin urmare, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost determinate pe baza mediei ponderate a acestor cheltuieli și a profitului a trei societăți producătoare nord-americane, figurând printre cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor pe bază de azot, în ceea ce privește vânzările lor pe piața internă din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte pe bază de azot). Acești trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul de activitate al îngrășămintelor pe bază de azot, iar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul acestora au fost considerate, în consecință, reprezentative pentru cele înregistrate în mod normal de societățile care activează cu succes pe acest segment de piață. Trebuie notat faptul că nu au existat indicii că valoarea profitului astfel calculată a depășit profitul realizat de alți producători ucraineni din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă. |
| --- | --- |

(31)

Piața nord-americană prezenta un volum semnificativ al vânzărilor pe piața internă și un nivel de concurență considerabil atât din partea societăților autohtone, cât și a celor străine. În acest sens, s-au luat în considerare informațiile accesibile publicului larg în legătură cu societățile mari care desfășoară activități în sectorul de activitate al îngrășămintelor. S-a constatat că datele corespunzătoare de la producătorii nord-americani (SUA și Canada) ar fi cele mai adecvate pentru scopurile prezentei anchete, dată fiind disponibilitatea extinsă a unor informații financiare publice fiabile și complete de la societățile cotate la bursă în această regiune a lumii. Prin urmare, costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul au fost determinate pe baza mediei ponderate a acestor cheltuieli și a profitului a trei societăți producătoare nord-americane, figurând printre cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor pe bază de azot, în ceea ce privește vânzările lor pe piața internă din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte pe bază de azot). Acești trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul de activitate al îngrășămintelor pe bază de azot, iar costurile de vânzare, cheltuielile administrative și alte costuri generale, precum și profitul acestora au fost considerate, în consecință, reprezentative pentru cele înregistrate în mod normal de societățile care activează cu succes pe acest segment de piață. Trebuie notat faptul că nu au existat indicii că valoarea profitului astfel calculată a depășit profitul realizat de alți producători ucraineni din vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă.

| (32) | În urma notificării, solicitantul a afirmat că există o diferență semnificativă între situația piețelor din America de Nord și Ucraina. Cu toate acestea, solicitantul nu a explicat diferența pretinsă și nu și-a justificat argumentele. De asemenea, nu a propus nicio altă bază adecvată pentru calcule, în lipsa căreia argumentul a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(32)

În urma notificării, solicitantul a afirmat că există o diferență semnificativă între situația piețelor din America de Nord și Ucraina. Cu toate acestea, solicitantul nu a explicat diferența pretinsă și nu și-a justificat argumentele. De asemenea, nu a propus nicio altă bază adecvată pentru calcule, în lipsa căreia argumentul a trebuit să fie respins.

2.   Prețul de export

| (33) | Întrucât produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețului de export plătit efectiv sau care urmează să fie plătit. |
| --- | --- |

(33)

Întrucât produsul în cauză a fost exportat către clienți independenți din cadrul Comunității, prețul de export a fost stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (8) din regulamentul de bază, și anume pe baza prețului de export plătit efectiv sau care urmează să fie plătit.

3.   Comparația

| (34) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, au fost efectuate ajustări pentru a ține cont de diferențele privind cheltuielile de transport, de manipulare, de încărcare și de cheltuielile accesorii, în cazul în care se impuneau și în cazul în care elementele de probă verificate justificau acest lucru. |
| --- | --- |

(34)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe o bază franco fabrică și la același nivel comercial. Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, au fost efectuate ajustări pentru a ține cont de diferențele privind cheltuielile de transport, de manipulare, de încărcare și de cheltuielile accesorii, în cazul în care se impuneau și în cazul în care elementele de probă verificate justificau acest lucru.

| (35) | În urma notificării, asociația producătorilor comunitari a susținut că tarifele de transport pe cale ferată în Ucraina, inter alia, a produsului în cauză exportat către Comunitate, aveau un nivel redus în mod artificial, fiind astfel necesară ajustarea acestora. Cu toate acestea, ancheta nu a arătat că registrele solicitantului nu ar fi ținut seama, în mod rezonabil, de cheltuielile de transport din Ucraina. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(35)

În urma notificării, asociația producătorilor comunitari a susținut că tarifele de transport pe cale ferată în Ucraina, inter alia, a produsului în cauză exportat către Comunitate, aveau un nivel redus în mod artificial, fiind astfel necesară ajustarea acestora. Cu toate acestea, ancheta nu a arătat că registrele solicitantului nu ar fi ținut seama, în mod rezonabil, de cheltuielile de transport din Ucraina. În consecință, acest argument a trebuit să fie respins.

4.   Marja de dumping

| (36) | Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între o medie ponderată a valorii normale și o medie ponderată a prețurilor de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(36)

Marja de dumping a fost stabilită pe baza unei comparații între o medie ponderată a valorii normale și o medie ponderată a prețurilor de export, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.

| (37) | Această comparație a arătat că marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, este de 38,2 %. |
| --- | --- |

(37)

Această comparație a arătat că marja de dumping, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară, înainte de vămuire, este de 38,2 %.

5.   Caracterul durabil al modificării circumstanțelor

| (38) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă. |
| --- | --- |

(38)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a analizat dacă modificarea circumstanțelor privind dumpingul putea fi considerată în mod rezonabil ca fiind durabilă.

| (39) | În acest context, s-a notat faptul că marja de dumping aplicată în prezent solicitantului a fost stabilită în cadrul anchetei inițiale, utilizând o valoare normală determinată pe baza datelor obținute de la un producător dintr-o țară terță care are economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în cadrul reexaminării actuale, valoarea normală s-a calculat pe baza informațiilor referitoare la datele proprii ale solicitantului, în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază, în urma acordării statutului de economie de piață Ucrainei (modificarea regulamentului de bază prin Regulamentul [(CE) nr. 2117/2005 al Consiliului]. |
| --- | --- |

(39)

În acest context, s-a notat faptul că marja de dumping aplicată în prezent solicitantului a fost stabilită în cadrul anchetei inițiale, utilizând o valoare normală determinată pe baza datelor obținute de la un producător dintr-o țară terță care are economie de piață, în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, în cadrul reexaminării actuale, valoarea normală s-a calculat pe baza informațiilor referitoare la datele proprii ale solicitantului, în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază, în urma acordării statutului de economie de piață Ucrainei (modificarea regulamentului de bază prin Regulamentul [(CE) nr. 2117/2005 al Consiliului].

| (40) | Nu a existat niciun indiciu potrivit căruia nivelul valorii normale sau al prețului de export stabilit pentru solicitant în cursul prezentei anchete nu poate fi considerat durabil. S-ar putea susține că evoluția prețurilor gazului natural, ca materie primă de bază, ar putea avea o influență semnificativă asupra valorii normale. Cu toate acestea, s-a considerat că efectul creșterii prețului ar afecta toți actorii de pe piață, având astfel un impact atât asupra valorii normale, cât și asupra prețului de export. |
| --- | --- |

(40)

Nu a existat niciun indiciu potrivit căruia nivelul valorii normale sau al prețului de export stabilit pentru solicitant în cursul prezentei anchete nu poate fi considerat durabil. S-ar putea susține că evoluția prețurilor gazului natural, ca materie primă de bază, ar putea avea o influență semnificativă asupra valorii normale. Cu toate acestea, s-a considerat că efectul creșterii prețului ar afecta toți actorii de pe piață, având astfel un impact atât asupra valorii normale, cât și asupra prețului de export.

| (41) | S-a constatat că prețul de export către Comunitate practicat de solicitant pe durata PAR este similar cu cel al exporturilor sale către alte țări, în care acesta a vândut cantități semnificativ mai mari pe durata PAR. |
| --- | --- |

(41)

S-a constatat că prețul de export către Comunitate practicat de solicitant pe durata PAR este similar cu cel al exporturilor sale către alte țări, în care acesta a vândut cantități semnificativ mai mari pe durata PAR.

| (42) | Prin urmare, cu toate că marja de dumping constatată pe durata PAR este stabilită pe baza unui volum relativ mic de exporturi ale solicitantului către Comunitate, există totuși motive să se considere că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate cu un caracter durabil. |
| --- | --- |

(42)

Prin urmare, cu toate că marja de dumping constatată pe durata PAR este stabilită pe baza unui volum relativ mic de exporturi ale solicitantului către Comunitate, există totuși motive să se considere că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate cu un caracter durabil.

D.   ÎNCHEIEREA REEXAMINĂRII

| (43) | Deoarece, în ancheta inițială, taxa a fost instituită sub forma unei sume specifice pe tonă, aceasta ar trebui să aibă aceeași formă în prezenta anchetă. Taxa calculată pe baza marjei de dumping actuale ar fi de 47 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(43)

Deoarece, în ancheta inițială, taxa a fost instituită sub forma unei sume specifice pe tonă, aceasta ar trebui să aibă aceeași formă în prezenta anchetă. Taxa calculată pe baza marjei de dumping actuale ar fi de 47 EUR/tonă.

| (44) | Se reamintește faptul că, astfel cum s-a subliniat în considerentul 59 din Regulamentul (CE) nr. 132/2001, în momentul instituirii măsurilor definitive în 2001, s-a aplicat marja de prejudiciu pentru determinarea valorii taxei definitive care trebuie instituită în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. Astfel cum s-a definit la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 442/2007, taxa aflată în vigoare depinde de tipul de produs specific și variază între 29,26 EUR/tonă și 33,25 EUR/tonă. |
| --- | --- |

(44)

Se reamintește faptul că, astfel cum s-a subliniat în considerentul 59 din Regulamentul (CE) nr. 132/2001, în momentul instituirii măsurilor definitive în 2001, s-a aplicat marja de prejudiciu pentru determinarea valorii taxei definitive care trebuie instituită în conformitate cu regula celei mai reduse taxe. Astfel cum s-a definit la articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 442/2007, taxa aflată în vigoare depinde de tipul de produs specific și variază între 29,26 EUR/tonă și 33,25 EUR/tonă.

| (45) | Întrucât taxa stabilită pe baza marjei de dumping actuale este mai mare decât taxa actuală, reexaminarea ar trebui încheiată fără modificarea nivelului taxei aplicabile solicitantului, care ar trebui menținută la nivelul taxei antidumping definitive stabilite în cadrul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât taxa stabilită pe baza marjei de dumping actuale este mai mare decât taxa actuală, reexaminarea ar trebui încheiată fără modificarea nivelului taxei aplicabile solicitantului, care ar trebui menținută la nivelul taxei antidumping definitive stabilite în cadrul anchetei inițiale.

E.   ANGAJAMENTE

| (46) | Solicitantul și-a exprimat interesul de a oferi un angajament, însă nu a reușit să prezinte o ofertă de angajament suficient de întemeiată în termenele prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia nu a putut accepta nicio ofertă de angajament. Cu toate acestea, se consideră că prin complexitatea unor aspecte, și anume: 1. Volatilitatea prețului produsului în cauză, ceea ce ar presupune o formă de indexare a prețurilor minime, în timp ce volatilitatea nu se explică suficient prin factorul de cost principal; și 2. Situația specială a pieței produsului în cauză (inter alia, existența unor importuri reduse din partea exportatorului care face obiectul acestei reexaminări), se impune necesitatea de a lua în considerare dacă un angajament, care combină prețul minim indexat cu un plafon cantitativ, ar putea funcționa. |
| --- | --- |

(46)

Solicitantul și-a exprimat interesul de a oferi un angajament, însă nu a reușit să prezinte o ofertă de angajament suficient de întemeiată în termenele prevăzute la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. În consecință, Comisia nu a putut accepta nicio ofertă de angajament. Cu toate acestea, se consideră că prin complexitatea unor aspecte, și anume: 1. Volatilitatea prețului produsului în cauză, ceea ce ar presupune o formă de indexare a prețurilor minime, în timp ce volatilitatea nu se explică suficient prin factorul de cost principal; și 2. Situația specială a pieței produsului în cauză (inter alia, existența unor importuri reduse din partea exportatorului care face obiectul acestei reexaminări), se impune necesitatea de a lua în considerare dacă un angajament, care combină prețul minim indexat cu un plafon cantitativ, ar putea funcționa.

| (47) | După cum s-a menționat mai sus, datorită acestei situații complexe, solicitantul nu a putut face o ofertă de angajament acceptabilă în termenul legal. Având în vedere cele de mai sus, Consiliul consideră că, în mod excepțional, ar trebui să se permită solicitantului să își finalizeze oferta de angajament și după expirarea termenului menționat, dar în termen de zece zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(47)

După cum s-a menționat mai sus, datorită acestei situații complexe, solicitantul nu a putut face o ofertă de angajament acceptabilă în termenul legal. Având în vedere cele de mai sus, Consiliul consideră că, în mod excepțional, ar trebui să se permită solicitantului să își finalizeze oferta de angajament și după expirarea termenului menționat, dar în termen de zece zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

F.   NOTIFICAREA

| (48) | Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se are în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importul produsului în cauză fabricat de solicitant. Tuturor părților li s-a acordat ocazia de a prezenta observații. Observațiile acestora au fost luate în considerare în măsura în care au fost întemeiate și au avut la bază elemente de probă, |
| --- | --- |

(48)

Părțile interesate au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora se are în vedere încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importul produsului în cauză fabricat de solicitant. Tuturor părților li s-a acordat ocazia de a prezenta observații. Observațiile acestora au fost luate în considerare în măsura în care au fost întemeiate și au avut la bază elemente de probă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de îngrășăminte solide cu un conținut de azotat de amoniu depășind 80 % în greutate, originare din Ucraina, încadrate la codurile NC 3102 30 90, 3102 40 90, ex 3102 29 00, ex 3102 60 00, ex 3102 90 00, ex 3105 10 00, ex 3105 20 10, ex 3105 51 00, ex 3105 59 00 și ex 3105 90 91, inițiată în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, se încheie fără modificarea măsurilor antidumping aflate în vigoare.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

D. RUPEL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 23, 25.1.2001, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 945/2005 (JO L 160, 23.6.2005, p. 1).

2

(3)  JO L 182, 19.5.2004, p. 28.

3

(4)  JO L 183, 20.5.2004, p. 13.

4

(5)  JO L 344, 20.11.2004, p. 24.

5

(6)  JO L 106, 24.4.2007, p. 1.

6

(7)  JO C 311, 19.12.2006, p. 57.

7

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/14 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/14

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 238/2008 AL CONSILIULUI

din 10 martie 2008

de încheiere a reexaminării intermediare parțiale, în temeiul articolului 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96, a taxei antidumping la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare din Rusia

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 11 alineatul (3),

având în vedere propunerea înaintată de Comisie după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURA

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | Prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare, printre altele, din Rusia. Acest regulament este denumit în continuare „regulamentul inițial”, iar ancheta care a condus la măsurile impuse prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”. |
| --- | --- |

(1)

Prin Regulamentul (CE) nr. 1995/2000 (2), Consiliul a instituit o taxă antidumping definitivă la importurile de soluții de uree și de nitrat de amoniu originare, printre altele, din Rusia. Acest regulament este denumit în continuare „regulamentul inițial”, iar ancheta care a condus la măsurile impuse prin regulamentul inițial este denumită în continuare „ancheta inițială”.

| (2) | Ca urmare a unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, inițiată în septembrie 2005, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1911/2006 (3), a reînnoit aceste măsuri la nivelul actual, pentru o perioadă de cinci ani. Măsurile constau în taxe specifice. Acest regulament este denumit în continuare „regulamentul în temeiul expirării măsurilor”, iar ancheta care a condus la respectivele măsuri impuse prin regulamentul privind expirarea este denumită în continuare „reexaminarea în temeiul expirării măsurilor”. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a unei reexaminări în temeiul expirării măsurilor, inițiată în septembrie 2005, Consiliul, prin Regulamentul (CE) nr. 1911/2006 (3), a reînnoit aceste măsuri la nivelul actual, pentru o perioadă de cinci ani. Măsurile constau în taxe specifice. Acest regulament este denumit în continuare „regulamentul în temeiul expirării măsurilor”, iar ancheta care a condus la respectivele măsuri impuse prin regulamentul privind expirarea este denumită în continuare „reexaminarea în temeiul expirării măsurilor”.

2.   Cererea de reexaminare

| (3) | O cerere de reexaminare intermediară parțială („prezenta reexaminare”) în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază a fost depusă de către doi producători-exportatori din Rusia, aparținând societății pe acțiuni „Mineral and Chemical Company Eurochem”, respectiv Novomoskovskiy Azot și Nevinnomyssky Azot. Aceste două societăți, datorită relației dintre ele, sunt considerate o singură persoană juridică („solicitantul”) în sensul prezentei reexaminări. Domeniul de aplicare a cererii era limitat la dumping, în ceea ce îl privește pe solicitant. |
| --- | --- |

(3)

O cerere de reexaminare intermediară parțială („prezenta reexaminare”) în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază a fost depusă de către doi producători-exportatori din Rusia, aparținând societății pe acțiuni „Mineral and Chemical Company Eurochem”, respectiv Novomoskovskiy Azot și Nevinnomyssky Azot. Aceste două societăți, datorită relației dintre ele, sunt considerate o singură persoană juridică („solicitantul”) în sensul prezentei reexaminări. Domeniul de aplicare a cererii era limitat la dumping, în ceea ce îl privește pe solicitant.

| (4) | Solicitantul a afirmat că o comparație între propria sa valoare normală și, în absența exporturilor către Comunitatea Europeană, prețurile de export către o țară terță adecvată, în acest caz, Statele Unite ale Americii (SUA), ar determina o reducere a dumpingului la un nivel semnificativ mai redus decât cel stabilit prin măsurile actuale. |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a afirmat că o comparație între propria sa valoare normală și, în absența exporturilor către Comunitatea Europeană, prețurile de export către o țară terță adecvată, în acest caz, Statele Unite ale Americii (SUA), ar determina o reducere a dumpingului la un nivel semnificativ mai redus decât cel stabilit prin măsurile actuale.

3.   Ancheta

| (5) | Stabilindu-se, după consultarea Comitetului consultativ, că cererea conținea elementele de probă suficiente la prima vedere, Comisia a anunțat la 19 decembrie 2006 inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, printr-un aviz de deschidere a unei reexaminări publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Stabilindu-se, după consultarea Comitetului consultativ, că cererea conținea elementele de probă suficiente la prima vedere, Comisia a anunțat la 19 decembrie 2006 inițierea unei reexaminări intermediare parțiale în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, printr-un aviz de deschidere a unei reexaminări publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4).

| (6) | Domeniul de aplicare a reexaminării era limitat la analiza dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 („perioada de anchetă de reexaminare” sau „PAR”). |
| --- | --- |

(6)

Domeniul de aplicare a reexaminării era limitat la analiza dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Ancheta privind dumpingul s-a referit la perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 („perioada de anchetă de reexaminare” sau „PAR”).

| (7) | Comisia a informat în mod oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor comunitari cu privire la deschiderea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere. |
| --- | --- |

(7)

Comisia a informat în mod oficial solicitantul, reprezentanții țării exportatoare și asociația producătorilor comunitari cu privire la deschiderea reexaminării. Părțile interesate au avut posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere în scris și de a solicita o audiere în termenul stabilit în avizul de deschidere.

| (8) | Toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt au fost audiate. |
| --- | --- |

(8)

Toate părțile interesate care au solicitat să fie audiate și care au arătat că există motive speciale care să justifice acest fapt au fost audiate.

| (9) | Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare societății pe acțiuni „Mineral and Chemical Company Eurochem” și societăților sale afiliate și a primit răspunsuri în termenele stabilite în acest scop. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a obține informațiile considerate necesare pentru anchetă, Comisia a trimis chestionare societății pe acțiuni „Mineral and Chemical Company Eurochem” și societăților sale afiliate și a primit răspunsuri în termenele stabilite în acest scop.

| (10) | Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la fața locului la sediul solicitantului și al societăților sale afiliate:






  — | JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moscova, Rusia; |
| --- | --- | --- |

(10)

Comisia a căutat și verificat toate informațiile considerate necesare pentru stabilirea dumpingului. Comisia a efectuat vizite de verificare la fața locului la sediul solicitantului și al societăților sale afiliate:

—

JSC Mineral and Chemical Company (Eurochem), Moscova, Rusia;

| — | PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusia; |
| --- | --- |

—

PJSC Azot (NAK Azot), Novomoskovsk, Rusia;

| — | PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusia și |
| --- | --- |

—

PJSC Nevinnomyssky Azot (Nevinka Azot), Nevinnomyssk, Rusia și

| — | Eurochem Trading GmbH, Zug, Elveția – (Eurochem Trading). |
| --- | --- |

—

Eurochem Trading GmbH, Zug, Elveția – (Eurochem Trading).

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (11) | Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, respectiv soluție de uree și de nitrat de amoniu, un îngrășământ lichid utilizat în mod curent în agricultură, originar din Rusia. Acesta constă dintr-un amestec de uree, nitrat de amoniu și apă. Conținutul de apă este de aproximativ 70 % din amestec (în funcție de conținutul de azot), restul reprezentând în mod egal uree și nitrat de amoniu. Conținutul de azot (N), care reprezintă „caracteristica” esențială a produsului, poate varia între 28 % și 32 %, în funcție de cantitatea de apă adăugată în soluție. Cu toate acestea, se consideră că, oricare ar fi conținutul de azot, toate soluțiile de uree și de nitrat de amoniu prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și, prin urmare, constituie un singur produs în sensul prezentei anchete. Produsul în cauză se încadrează la codul NC 3102 80 00. |
| --- | --- |

(11)

Produsul în cauză este același cu cel din ancheta inițială, respectiv soluție de uree și de nitrat de amoniu, un îngrășământ lichid utilizat în mod curent în agricultură, originar din Rusia. Acesta constă dintr-un amestec de uree, nitrat de amoniu și apă. Conținutul de apă este de aproximativ 70 % din amestec (în funcție de conținutul de azot), restul reprezentând în mod egal uree și nitrat de amoniu. Conținutul de azot (N), care reprezintă „caracteristica” esențială a produsului, poate varia între 28 % și 32 %, în funcție de cantitatea de apă adăugată în soluție. Cu toate acestea, se consideră că, oricare ar fi conținutul de azot, toate soluțiile de uree și de nitrat de amoniu prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și, prin urmare, constituie un singur produs în sensul prezentei anchete. Produsul în cauză se încadrează la codul NC 3102 80 00.

2.   Produsul similar

| (12) | Prezenta anchetă de reexaminare a confirmat că soluțiile de uree și de nitrat de amoniu sunt un produs care prezintă calități, precum și caracteristici fizice esențiale identice, oricare ar fi țara de origine a acestora. Soluțiile de uree și de nitrat de amoniu fabricate și vândute de către solicitant pe piața sa internă din Rusia și, în lipsa exporturilor către Comunitatea Europeană, cele exportate către Statele Unite ale Americii prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare se limita la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie cu privire la produsul fabricat și vândut de către industria comunitară pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta anchetă de reexaminare a confirmat că soluțiile de uree și de nitrat de amoniu sunt un produs care prezintă calități, precum și caracteristici fizice esențiale identice, oricare ar fi țara de origine a acestora. Soluțiile de uree și de nitrat de amoniu fabricate și vândute de către solicitant pe piața sa internă din Rusia și, în lipsa exporturilor către Comunitatea Europeană, cele exportate către Statele Unite ale Americii prezintă aceleași caracteristici fizice și chimice esențiale și sunt destinate acelorași utilizări. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. Întrucât prezenta reexaminare se limita la stabilirea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant, nu s-a ajuns la nicio concluzie cu privire la produsul fabricat și vândut de către industria comunitară pe piața comunitară.

C.   REZULTATELE ANCHETEI

1.   Observații preliminare

| (13) | După cum s-a anunțat în avizul de deschidere, întrucât solicitantul nu a realizat vânzări la export de soluții de uree și de nitrat de amoniu către Comunitatea Europeană pe durata PAR, ancheta prezentă a examinat mai întâi în ce măsură ar trebui folosite prețurile de export către o țară terță pentru a stabili dacă baza pe care au fost stabilite măsurile existente s-a modificat și dacă aceste modificări sunt de durată. |
| --- | --- |

(13)

După cum s-a anunțat în avizul de deschidere, întrucât solicitantul nu a realizat vânzări la export de soluții de uree și de nitrat de amoniu către Comunitatea Europeană pe durata PAR, ancheta prezentă a examinat mai întâi în ce măsură ar trebui folosite prețurile de export către o țară terță pentru a stabili dacă baza pe care au fost stabilite măsurile existente s-a modificat și dacă aceste modificări sunt de durată.

| (14) | Solicitantul a furnizat elemente de probă care indică faptul că, din cauza taxelor în vigoare, produsul nu a putut fi vândut la export pe piața comunitară pe durata PAR. Solicitantul a pus la dispoziție elemente de probă suficiente la prima vedere care indică faptul că prețurile de export către Statele Unite, o piață terță reprezentativă, nu au făcut obiectul dumpingului sau cel puțin au făcut obiectul acestuia într-o măsură mai mică decât marja de dumping stabilită în prezent pentru exporturile către Comunitatea Europeană și că este adecvat să se utilizeze prețurile de export către Statele Unite. Din motivele prevăzute în continuare, în considerentul 43 și în următoarele, s-a constatat că prețurile de export către țara terță Statele Unite sunt adecvate întrucât piața Statelor Unite este comparabilă cu piața comunitară și, prin urmare, reprezentativă. |
| --- | --- |

(14)

Solicitantul a furnizat elemente de probă care indică faptul că, din cauza taxelor în vigoare, produsul nu a putut fi vândut la export pe piața comunitară pe durata PAR. Solicitantul a pus la dispoziție elemente de probă suficiente la prima vedere care indică faptul că prețurile de export către Statele Unite, o piață terță reprezentativă, nu au făcut obiectul dumpingului sau cel puțin au făcut obiectul acestuia într-o măsură mai mică decât marja de dumping stabilită în prezent pentru exporturile către Comunitatea Europeană și că este adecvat să se utilizeze prețurile de export către Statele Unite. Din motivele prevăzute în continuare, în considerentul 43 și în următoarele, s-a constatat că prețurile de export către țara terță Statele Unite sunt adecvate întrucât piața Statelor Unite este comparabilă cu piața comunitară și, prin urmare, reprezentativă.

| (15) | Trebuie menționat că măsurile în vigoare se bazează parțial pe date care nu sunt legate de producția proprie a solicitantului și de vânzările produsului în cauză, deși pe durata actualei PAR au fost puse la dispoziție informații verificate legate de datele proprii ale solicitantului privind valoarea normală și prețurile de export, chiar dacă exportul era realizat către piața unei țări terțe. Pe această bază, s-a concluzionat că marja de dumping constatată pe durata PAR actuale, a reflectat în mod mai precis situația solicitantului pe durata PAR decât măsurile în vigoare. |
| --- | --- |

(15)

Trebuie menționat că măsurile în vigoare se bazează parțial pe date care nu sunt legate de producția proprie a solicitantului și de vânzările produsului în cauză, deși pe durata actualei PAR au fost puse la dispoziție informații verificate legate de datele proprii ale solicitantului privind valoarea normală și prețurile de export, chiar dacă exportul era realizat către piața unei țări terțe. Pe această bază, s-a concluzionat că marja de dumping constatată pe durata PAR actuale, a reflectat în mod mai precis situația solicitantului pe durata PAR decât măsurile în vigoare.

| (16) | În acest context, s-a considerat, de asemenea, că obiectivul taxei antidumping nu este de a închide piața comunitară în fața importurilor din țări terțe, ci de a reinstitui condiții de concurență echitabile. |
| --- | --- |

(16)

În acest context, s-a considerat, de asemenea, că obiectivul taxei antidumping nu este de a închide piața comunitară în fața importurilor din țări terțe, ci de a reinstitui condiții de concurență echitabile.

| (17) | Ținând seama de împrejurările specifice menționate anterior, s-a concluzionat că este așadar oportună calcularea marjei de dumping pe durata PAR pe baza prețurilor de vânzare la export ale solicitantului către Statele Unite. |
| --- | --- |

(17)

Ținând seama de împrejurările specifice menționate anterior, s-a concluzionat că este așadar oportună calcularea marjei de dumping pe durata PAR pe baza prețurilor de vânzare la export ale solicitantului către Statele Unite.

2.   Valoarea normală

| (18) | Pentru a stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale solicitantului sunt reprezentative în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Întrucât solicitantul nu a realizat vânzări de soluții de uree și de nitrat de amoniu la export către Comunitatea Europeană pe durata PAR, cantitățile vânzărilor interne totale ale solicitantului au fost comparate cu toate exporturile de soluții de uree și de nitrat de amoniu efectuate de către solicitant către Statele Unite. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne ar trebui considerate reprezentative în cazul în care volumul total al acestora este egal cu sau mai mare de 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export, în acest caz către Statele Unite. Ancheta a arătat că solicitantul nu a vândut cantități reprezentative de soluții de uree și de nitrat de amoniu pe piața internă. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a stabili valoarea normală, s-a verificat mai întâi dacă vânzările interne totale ale solicitantului sunt reprezentative în conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază. Întrucât solicitantul nu a realizat vânzări de soluții de uree și de nitrat de amoniu la export către Comunitatea Europeană pe durata PAR, cantitățile vânzărilor interne totale ale solicitantului au fost comparate cu toate exporturile de soluții de uree și de nitrat de amoniu efectuate de către solicitant către Statele Unite. În conformitate cu articolul 2 alineatul (2) din regulamentul de bază, vânzările interne ar trebui considerate reprezentative în cazul în care volumul total al acestora este egal cu sau mai mare de 5 % din volumul total al vânzărilor corespunzătoare la export, în acest caz către Statele Unite. Ancheta a arătat că solicitantul nu a vândut cantități reprezentative de soluții de uree și de nitrat de amoniu pe piața internă.

| (19) | Întrucât, pe această bază, prețurile interne ale solicitantului nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, aceasta a fost determinată pe baza costurilor de producție suportate de către solicitant, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzări, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și pentru profituri, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(19)

Întrucât, pe această bază, prețurile interne ale solicitantului nu au putut fi folosite pentru a stabili valoarea normală, aceasta a fost determinată pe baza costurilor de producție suportate de către solicitant, la care se adaugă o sumă rezonabilă pentru costurile de vânzări, cheltuielile administrative și alte costuri generale (denumite în continuare „costuri VAG”), precum și pentru profituri, în conformitate cu articolul 2 alineatele (3) și (6) din regulamentul de bază.

| (20) | În ceea ce privește costul de fabricație, trebuie menționat că un procent important din costul de fabricație și un procent semnificativ din costul total de producție este reprezentat de costurile gazului. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă în registrele solicitantului s-au reflectat, în mod rezonabil, costurile legate de producția și vânzările produsului în cauză. |
| --- | --- |

(20)

În ceea ce privește costul de fabricație, trebuie menționat că un procent important din costul de fabricație și un procent semnificativ din costul total de producție este reprezentat de costurile gazului. În conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă în registrele solicitantului s-au reflectat, în mod rezonabil, costurile legate de producția și vânzările produsului în cauză.

| (21) | S-a stabilit, pe baza datelor publicate de surse recunoscute pe plan internațional specializate în piețe energetice, că prețurile plătite de către solicitant erau anormal de scăzute. Cu titlu indicativ, acestea reprezentau o pătrime și o cincime din prețul de export al gazului natural din Rusia. În această privință, toate datele disponibile arată că prețurile gazului practicate pe piața internă din Rusia erau prețuri reglementate, cu mult mai mici decât prețul de piață plătit pentru gazul natural pe piețele nereglementate. Deoarece costurile gazului nu erau reflectate în mod rezonabil în registrele solicitantului, acestea au trebuit ajustate în consecință. În absența oricăror prețuri nedenaturate ale gazului cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a trebuit ca prețurile gazului să fie stabilite pe „oricare altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza informațiilor provenite de pe alte piețe reprezentative.” |
| --- | --- |

(21)

S-a stabilit, pe baza datelor publicate de surse recunoscute pe plan internațional specializate în piețe energetice, că prețurile plătite de către solicitant erau anormal de scăzute. Cu titlu indicativ, acestea reprezentau o pătrime și o cincime din prețul de export al gazului natural din Rusia. În această privință, toate datele disponibile arată că prețurile gazului practicate pe piața internă din Rusia erau prețuri reglementate, cu mult mai mici decât prețul de piață plătit pentru gazul natural pe piețele nereglementate. Deoarece costurile gazului nu erau reflectate în mod rezonabil în registrele solicitantului, acestea au trebuit ajustate în consecință. În absența oricăror prețuri nedenaturate ale gazului cu privire la piața internă rusă și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a trebuit ca prețurile gazului să fie stabilite pe „oricare altă bază rezonabilă, inclusiv pe baza informațiilor provenite de pe alte piețe reprezentative.”

| (22) | Prețul ajustat a fost stabilit pe baza prețului mediu al gazului rusesc, vândut la export, la frontiera germano-cehă (Waidhaus), după deducerea costurilor de transport și a fost ajustat pentru a ține seama de costurile de distribuție locale. Întrucât Waidhaus este principalul punct de sosire al livrărilor de gaz rusesc către UE, care este cea mai mare piață a gazului rusesc și care aplică, în același timp, prețuri care reflectă, în mod rezonabil, costurile, acesta poate fi considerat o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(22)

Prețul ajustat a fost stabilit pe baza prețului mediu al gazului rusesc, vândut la export, la frontiera germano-cehă (Waidhaus), după deducerea costurilor de transport și a fost ajustat pentru a ține seama de costurile de distribuție locale. Întrucât Waidhaus este principalul punct de sosire al livrărilor de gaz rusesc către UE, care este cea mai mare piață a gazului rusesc și care aplică, în același timp, prețuri care reflectă, în mod rezonabil, costurile, acesta poate fi considerat o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (23) | În urma prezentării concluziilor, solicitantul a susținut că orice ajustare a prețului gazului plătit de acesta pe piața internă ar fi nejustificată, afirmând că registrele sale contabile au reflectat pe deplin costurile asociate cu activitatea de producție și vânzările produsului similar în țara de origine. Pentru a justifica această afirmație, solicitantul a pus la dispoziție un studiu realizat de o firmă independentă de consultanță care arăta că prețul gazului plătit de către solicitant reflecta pe deplin costul de producție și vânzare a gazului, suportat de către producătorul de gaz. Ar trebui menționat mai întâi că, după cum se prevede chiar în studiu, costurile gazului, precum și costul de livrare a gazului către solicitant folosite pentru comparație au fost costuri estimate, deci nu au fost costuri efective suportate pe durata PAR. De asemenea, nu este clar dacă aceste costuri stabilite astfel sunt costuri totale stabilite în conformitate cu regulamentul de bază, adică incluzând costurile totale de fabricație și sumele totale corespunzătoare costurilor VAG legate de producția și vânzarea gazului. În sfârșit, se menționează, de asemenea, că informațiile disponibile privind costurile furnizorului de gaz nu au putut fi verificate în cadrul acestei proceduri. |
| --- | --- |

(23)

În urma prezentării concluziilor, solicitantul a susținut că orice ajustare a prețului gazului plătit de acesta pe piața internă ar fi nejustificată, afirmând că registrele sale contabile au reflectat pe deplin costurile asociate cu activitatea de producție și vânzările produsului similar în țara de origine. Pentru a justifica această afirmație, solicitantul a pus la dispoziție un studiu realizat de o firmă independentă de consultanță care arăta că prețul gazului plătit de către solicitant reflecta pe deplin costul de producție și vânzare a gazului, suportat de către producătorul de gaz. Ar trebui menționat mai întâi că, după cum se prevede chiar în studiu, costurile gazului, precum și costul de livrare a gazului către solicitant folosite pentru comparație au fost costuri estimate, deci nu au fost costuri efective suportate pe durata PAR. De asemenea, nu este clar dacă aceste costuri stabilite astfel sunt costuri totale stabilite în conformitate cu regulamentul de bază, adică incluzând costurile totale de fabricație și sumele totale corespunzătoare costurilor VAG legate de producția și vânzarea gazului. În sfârșit, se menționează, de asemenea, că informațiile disponibile privind costurile furnizorului de gaz nu au putut fi verificate în cadrul acestei proceduri.

| (24) | În orice caz, se consideră că în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, doar faptul că prețul gazului facturat de către furnizor clientului său acoperă costurile nu este un criteriu pentru a stabili dacă toate costurile de producție ale produsului similar, astfel cum sunt înregistrate în contabilitatea societății, reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producerea și vânzarea produsului care face obiectul anchetei. Din motivele prevăzute anterior în considerentul 21, s-a constatat că lucrurile nu stau astfel. Solicitantul nu a analizat, pe de o parte, diferența aparentă semnificativă dintre prețul pentru gaz plătit pe piața internă din Rusia și prețul de export al gazului natural din Rusia, iar pe de altă parte, prețul plătit de producătorii comunitari. În plus, nu s-a referit la faptul că prețurile practicate pe piața internă pentru gazul natural sunt reglementate în Rusia și nu puteau fi considerate ca reflectând în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Prin urmare, chiar dacă prețul gazului plătit de către solicitant a acoperit costul unitar de producție și vânzare al gazului suportat de către furnizorul său, acest argument este irelevant, întrucât prețul pieței pentru gaz nu este în mod obligatoriu direct corelat cu costurile de producție și vânzare. Prețul la care solicitantul cumpără gazul pe durata PAR continuă să fie reglementat de stat și să se afle cu mult sub nivelul prețului din piețele nereglementate, după cum se explică în considerentul 21 de mai sus. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(24)

În orice caz, se consideră că în temeiul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, doar faptul că prețul gazului facturat de către furnizor clientului său acoperă costurile nu este un criteriu pentru a stabili dacă toate costurile de producție ale produsului similar, astfel cum sunt înregistrate în contabilitatea societății, reflectă în mod rezonabil costurile asociate cu producerea și vânzarea produsului care face obiectul anchetei. Din motivele prevăzute anterior în considerentul 21, s-a constatat că lucrurile nu stau astfel. Solicitantul nu a analizat, pe de o parte, diferența aparentă semnificativă dintre prețul pentru gaz plătit pe piața internă din Rusia și prețul de export al gazului natural din Rusia, iar pe de altă parte, prețul plătit de producătorii comunitari. În plus, nu s-a referit la faptul că prețurile practicate pe piața internă pentru gazul natural sunt reglementate în Rusia și nu puteau fi considerate ca reflectând în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Prin urmare, chiar dacă prețul gazului plătit de către solicitant a acoperit costul unitar de producție și vânzare al gazului suportat de către furnizorul său, acest argument este irelevant, întrucât prețul pieței pentru gaz nu este în mod obligatoriu direct corelat cu costurile de producție și vânzare. Prețul la care solicitantul cumpără gazul pe durata PAR continuă să fie reglementat de stat și să se afle cu mult sub nivelul prețului din piețele nereglementate, după cum se explică în considerentul 21 de mai sus. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.

| (25) | Solicitantul a mai susținut că prin efectuarea unei ajustări pentru gaz, a fost folosită de facto o metodologie pentru stabilirea valorii normale care nu este prevăzută de regulamentul de bază. Astfel, prin înlocuirea costurilor gazului pe piața internă cu costurile calculate conform celor descrise anterior în considerentul 22 și datorită faptului că aceste costuri constituie o parte majoră din costurile totale ale produsului similar și, prin urmare, și din valoarea normală stabilită, valoarea normală ar fi stabilită de facto prin datele de pe o piață terță „reprezentativă”. În această privință, solicitantul a susținut că pentru țările cu economie de piață, regulamentul de bază prevede, totuși, doar următoarele metodologii pentru stabilirea valorii normale: (i) pe baza prețului produsului similar practicat pe piața internă în cursul operațiunilor comerciale normale sau, în cazul în care vânzările nu au avut loc în cursul operațiunilor comerciale normale, (ii) pe baza costului de producție din țara de origine (plus o sumă rezonabilă pentru costurile VAG, precum și pentru profituri) sau (iii) pe baza prețurilor de export reprezentative ale produsului similar către o țară terță adecvată. Solicitantul a concluzionat că, pe această bază, valoarea normală nu ar trebui să se bazeze pe datele dintr-o piață terță reprezentativă. |
| --- | --- |

(25)

Solicitantul a mai susținut că prin efectuarea unei ajustări pentru gaz, a fost folosită de facto o metodologie pentru stabilirea valorii normale care nu este prevăzută de regulamentul de bază. Astfel, prin înlocuirea costurilor gazului pe piața internă cu costurile calculate conform celor descrise anterior în considerentul 22 și datorită faptului că aceste costuri constituie o parte majoră din costurile totale ale produsului similar și, prin urmare, și din valoarea normală stabilită, valoarea normală ar fi stabilită de facto prin datele de pe o piață terță „reprezentativă”. În această privință, solicitantul a susținut că pentru țările cu economie de piață, regulamentul de bază prevede, totuși, doar următoarele metodologii pentru stabilirea valorii normale: (i) pe baza prețului produsului similar practicat pe piața internă în cursul operațiunilor comerciale normale sau, în cazul în care vânzările nu au avut loc în cursul operațiunilor comerciale normale, (ii) pe baza costului de producție din țara de origine (plus o sumă rezonabilă pentru costurile VAG, precum și pentru profituri) sau (iii) pe baza prețurilor de export reprezentative ale produsului similar către o țară terță adecvată. Solicitantul a concluzionat că, pe această bază, valoarea normală nu ar trebui să se bazeze pe datele dintr-o piață terță reprezentativă.

| (26) | În această privință și după cum se subliniază în considerentele 18-42, în primul rând ar trebui să se menționeze că valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu metodologiile prevăzute la articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă vânzările interne au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale ținând seama de preț, adică dacă au fost profitabile, trebuie să se stabilească mai întâi dacă în general costurile solicitantului reprezintă o bază fiabilă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Doar după stabilirea costurilor în mod fiabil, se poate determina metodologia care ar trebui folosită pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, este eronat să se susțină că prin stabilirea unor costuri fiabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost introdusă o nouă metodologie pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, argumentele solicitantului în această privință au trebuit să fie respinse. |
| --- | --- |

(26)

În această privință și după cum se subliniază în considerentele 18-42, în primul rând ar trebui să se menționeze că valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu metodologiile prevăzute la articolul 2 alineatele (1)-(6) din regulamentul de bază. Cu toate acestea, pentru a stabili dacă vânzările interne au fost efectuate în cadrul operațiunilor comerciale normale ținând seama de preț, adică dacă au fost profitabile, trebuie să se stabilească mai întâi dacă în general costurile solicitantului reprezintă o bază fiabilă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. Doar după stabilirea costurilor în mod fiabil, se poate determina metodologia care ar trebui folosită pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, este eronat să se susțină că prin stabilirea unor costuri fiabile în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, a fost introdusă o nouă metodologie pentru stabilirea valorii normale. Prin urmare, argumentele solicitantului în această privință au trebuit să fie respinse.

| (27) | În afară de aceasta, solicitantul a mai susținut că și în cazul în care s-ar face o ajustare la costul său al gazului natural pe piața internă, prețul Waidhaus pentru gazul natural rusesc nu este o bază fiabilă pentru o astfel de ajustare, întrucât acest preț este stabilit în conformitate cu unele contracte de furnizare a gazului pe termen lung în baza cărora formula de preț este corelată cu prețurile produselor petroliere și astfel nu este corelată cu costurile de producție și livrare a gazului către solicitant, în Rusia. Solicitantul a susținut că prețul gazului rusesc la Waidhaus nu este fiabil, întrucât este afectat de prețurile excesiv de mari și posibil necompetitive aplicate pe piața internă la gaz în Germania, acesta făcând obiectul unei anchete întreprinse de autoritățile antitrust germane. |
| --- | --- |

(27)

În afară de aceasta, solicitantul a mai susținut că și în cazul în care s-ar face o ajustare la costul său al gazului natural pe piața internă, prețul Waidhaus pentru gazul natural rusesc nu este o bază fiabilă pentru o astfel de ajustare, întrucât acest preț este stabilit în conformitate cu unele contracte de furnizare a gazului pe termen lung în baza cărora formula de preț este corelată cu prețurile produselor petroliere și astfel nu este corelată cu costurile de producție și livrare a gazului către solicitant, în Rusia. Solicitantul a susținut că prețul gazului rusesc la Waidhaus nu este fiabil, întrucât este afectat de prețurile excesiv de mari și posibil necompetitive aplicate pe piața internă la gaz în Germania, acesta făcând obiectul unei anchete întreprinse de autoritățile antitrust germane.

| (28) | În primul rând, ar trebui menționat că unul dintre criteriile esențiale pentru alegerea bazei pentru stabilirea prețurilor gazului a constat în faptul că aceasta trebuie să reflecte în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Este clar că această condiție este întrunită în privința prețurilor la Waidhaus. În plus, cel mai mare volum de gaz din Rusia este evident cel importat prin punctul de sosire Waidhaus care reprezintă astfel o bază oportună pentru ajustare. Pe această bază, Waidhaus a fost considerat o piață reprezentativă și o bază rezonabilă pentru stabilirea costurilor la gaz în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. În al doilea rând, după cum se subliniază în considerentul 24, este irelevant dacă prețul este generat de costuri atâta timp cât acesta reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. În ceea ce privește prețul gazului importat la Waidhaus, nu există niciun indiciu privind intervenția statului în stabilirea prețului și, prin urmare, această condiție este îndeplinită. În sfârșit, în ceea ce privește afirmația legată de prețurile interne necompetitive la gaz în Germania, ar trebui să se menționeze faptul că ancheta Bundeskartellamt, la care s-a referit solicitantul, este în curs și nu s-a ajuns la nicio concluzie. În plus, această anchetă se referă la prețurile la care principalii distribuitori de gaz din Germania vând gaz pe piața internă din Germania și nu la prețul la care aceștia achiziționează gazul importat din Rusia. Spre deosebire de ceea ce a susținut solicitantul, aceste două prețuri nu sunt neapărat corelate, întrucât interesul economic al distribuitorilor de gaz și cel al clienților acestora sunt exact opuse. Astfel, se poate presupune că distribuitorii urmăresc să mențină prețul de revânzare la cel mai ridicat nivel posibil, iar în același timp este în interesul lor economic să mențină prețul de cumpărare la cel mai scăzut nivel posibil în vederea maximizării nivelurilor de profit. Argumentul solicitantului constând în faptul că operatorii germani nu au niciun interes în a negocia prețuri scăzute pentru gazul importat din Rusia la Waidhaus nu este decât o presupunere neîntemeiată. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse. |
| --- | --- |

(28)

În primul rând, ar trebui menționat că unul dintre criteriile esențiale pentru alegerea bazei pentru stabilirea prețurilor gazului a constat în faptul că aceasta trebuie să reflecte în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Este clar că această condiție este întrunită în privința prețurilor la Waidhaus. În plus, cel mai mare volum de gaz din Rusia este evident cel importat prin punctul de sosire Waidhaus care reprezintă astfel o bază oportună pentru ajustare. Pe această bază, Waidhaus a fost considerat o piață reprezentativă și o bază rezonabilă pentru stabilirea costurilor la gaz în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. În al doilea rând, după cum se subliniază în considerentul 24, este irelevant dacă prețul este generat de costuri atâta timp cât acesta reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. În ceea ce privește prețul gazului importat la Waidhaus, nu există niciun indiciu privind intervenția statului în stabilirea prețului și, prin urmare, această condiție este îndeplinită. În sfârșit, în ceea ce privește afirmația legată de prețurile interne necompetitive la gaz în Germania, ar trebui să se menționeze faptul că ancheta Bundeskartellamt, la care s-a referit solicitantul, este în curs și nu s-a ajuns la nicio concluzie. În plus, această anchetă se referă la prețurile la care principalii distribuitori de gaz din Germania vând gaz pe piața internă din Germania și nu la prețul la care aceștia achiziționează gazul importat din Rusia. Spre deosebire de ceea ce a susținut solicitantul, aceste două prețuri nu sunt neapărat corelate, întrucât interesul economic al distribuitorilor de gaz și cel al clienților acestora sunt exact opuse. Astfel, se poate presupune că distribuitorii urmăresc să mențină prețul de revânzare la cel mai ridicat nivel posibil, iar în același timp este în interesul lor economic să mențină prețul de cumpărare la cel mai scăzut nivel posibil în vederea maximizării nivelurilor de profit. Argumentul solicitantului constând în faptul că operatorii germani nu au niciun interes în a negocia prețuri scăzute pentru gazul importat din Rusia la Waidhaus nu este decât o presupunere neîntemeiată. Prin urmare, aceste argumente au fost respinse.

| (29) | În plus, solicitantul a susținut că în cazul în care ar trebui făcută o ajustare la costul gazului natural plătit de acesta pe piața internă, această ajustare ar trebui să se bazeze pe prețuri ale gazului nereglementate disponibile în Rusia. În primul rând, faptul că Comisia ar fi putut să aleagă o bază diferită nu înseamnă că alegerea Waidhaus-ului nu este rezonabilă. Criteriul esențial care motivează alegerea bazei de calcul pentru prețul gazului este faptul că aceasta trebuie să reflecte în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Această condiție este, în mod incontestabil, îndeplinită în ceea ce privește prețurile la Waidhaus. În al doilea rând, faptul că volumul gazului vândut la prețuri nereglementate pe piața internă, în ciuda tendinței sale de creștere, s-a situat, însă, la un nivel scăzut în timpul PAR și că aceste prețuri au fost semnificativ mai apropiate de prețul reglementat practicat pe piața internă decât prețul de export stabilit în mod liber arată în mod clar că aceste prețuri nereglementate au fost denaturate de prețurile reglementate existente. Prin urmare, prețurile interne nereglementate nu au fost considerate o bază rezonabilă pentru ajustare și nu au putut fi folosite. |
| --- | --- |

(29)

În plus, solicitantul a susținut că în cazul în care ar trebui făcută o ajustare la costul gazului natural plătit de acesta pe piața internă, această ajustare ar trebui să se bazeze pe prețuri ale gazului nereglementate disponibile în Rusia. În primul rând, faptul că Comisia ar fi putut să aleagă o bază diferită nu înseamnă că alegerea Waidhaus-ului nu este rezonabilă. Criteriul esențial care motivează alegerea bazei de calcul pentru prețul gazului este faptul că aceasta trebuie să reflecte în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Această condiție este, în mod incontestabil, îndeplinită în ceea ce privește prețurile la Waidhaus. În al doilea rând, faptul că volumul gazului vândut la prețuri nereglementate pe piața internă, în ciuda tendinței sale de creștere, s-a situat, însă, la un nivel scăzut în timpul PAR și că aceste prețuri au fost semnificativ mai apropiate de prețul reglementat practicat pe piața internă decât prețul de export stabilit în mod liber arată în mod clar că aceste prețuri nereglementate au fost denaturate de prețurile reglementate existente. Prin urmare, prețurile interne nereglementate nu au fost considerate o bază rezonabilă pentru ajustare și nu au putut fi folosite.

| (30) | În plus, solicitantul a mai susținut că prețurile practicate pe piața internă pentru gazul natural din Rusia reglementate de stat sunt într-o continuă creștere și ating niveluri care acoperă costul de producție al gazului. Prin urmare, prețul de pe piața internă nu poate fi considerat necompetitiv sau nejustificat de scăzut. |
| --- | --- |

(30)

În plus, solicitantul a mai susținut că prețurile practicate pe piața internă pentru gazul natural din Rusia reglementate de stat sunt într-o continuă creștere și ating niveluri care acoperă costul de producție al gazului. Prin urmare, prețul de pe piața internă nu poate fi considerat necompetitiv sau nejustificat de scăzut.

| (31) | Acest argument este neîntemeiat întrucât standardul corect pentru alegerea unei piețe reprezentative nu constă în măsura în care prețurile sunt profitabile, ci în măsura în care acestea reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate, după cum se explică în considerentul 29 de mai sus. Acesta nu este cazul pentru prețurile reglementate de stat. În plus, acest argument contrazice, de asemenea, afirmațiile publice ale furnizorului de gaz rus (după cum confirmă conturile auditate publicate) că prețurile la gaz practicate pe piața internă rusă nu acoperă costurile de producție, transport și vânzare. Prin urmare, acest argument a fost respins. |
| --- | --- |

(31)

Acest argument este neîntemeiat întrucât standardul corect pentru alegerea unei piețe reprezentative nu constă în măsura în care prețurile sunt profitabile, ci în măsura în care acestea reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate, după cum se explică în considerentul 29 de mai sus. Acesta nu este cazul pentru prețurile reglementate de stat. În plus, acest argument contrazice, de asemenea, afirmațiile publice ale furnizorului de gaz rus (după cum confirmă conturile auditate publicate) că prețurile la gaz practicate pe piața internă rusă nu acoperă costurile de producție, transport și vânzare. Prin urmare, acest argument a fost respins.

| (32) | În plus, solicitantul a propus utilizarea prețului de export din Rusia către piețele vecine ca bază alternativă pentru ajustare, fără a furniza, însă, alte informații sau elemente de probă cu privire la aceste piețe. S-a considerat că prețurile de export ale gazului din Rusia către Statele Baltice, acolo unde au fost puse la dispoziție câteva informații despre preț, nu sunt reprezentative într-o manieră suficientă, din cauza volumelor de export relativ scăzute către aceste țări. În plus, datele necesare privind cheltuielile de transport și de distribuție nu au fost disponibile și prin urmare, nu au putut fi stabilite în niciun caz prețuri fiabile pentru exportul către Statele Baltice. Prin urmare, aceste prețuri nu au putut fi folosite ca bază pentru ajustare. |
| --- | --- |

(32)

În plus, solicitantul a propus utilizarea prețului de export din Rusia către piețele vecine ca bază alternativă pentru ajustare, fără a furniza, însă, alte informații sau elemente de probă cu privire la aceste piețe. S-a considerat că prețurile de export ale gazului din Rusia către Statele Baltice, acolo unde au fost puse la dispoziție câteva informații despre preț, nu sunt reprezentative într-o manieră suficientă, din cauza volumelor de export relativ scăzute către aceste țări. În plus, datele necesare privind cheltuielile de transport și de distribuție nu au fost disponibile și prin urmare, nu au putut fi stabilite în niciun caz prețuri fiabile pentru exportul către Statele Baltice. Prin urmare, aceste prețuri nu au putut fi folosite ca bază pentru ajustare.

| (33) | În mod alternativ, solicitantul a susținut că, în cazul în care ar fi fost folosit prețul de export Waidhaus, taxa de export rusă care trebuie plătită pentru toate exporturile ar fi trebuit dedusă din prețul Waidhaus, întrucât acesta nu se aplică pe piața internă. |
| --- | --- |

(33)

În mod alternativ, solicitantul a susținut că, în cazul în care ar fi fost folosit prețul de export Waidhaus, taxa de export rusă care trebuie plătită pentru toate exporturile ar fi trebuit dedusă din prețul Waidhaus, întrucât acesta nu se aplică pe piața internă.

| (34) | Într-adevăr, prețul de piață la Waidhaus, care a fost considerat drept piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, este prețul după deducerea taxelor de export, și nu înainte de aplicarea acestora. Din perspectiva cumpărătorului, prețul pe care trebuie să îl plătească la Waidhaus este important, iar în această privință este irelevant ce procent din acest preț constituie o taxă de export și ce procent este plătit furnizorului de gaz. Acesta din urmă, pe de altă parte, va încerca întotdeauna să își crească prețul la maximum și prin urmare să impună cel mai ridicat preț pe care clienții săi sunt dispuși să îl plătească. Ținând seama de faptul că acest preț este întotdeauna cu mult peste nivelul costurilor de producție, ceea ce permite furnizorului de gaz să înregistreze profituri uriașe, stabilirea prețului său nu este influențată în primul rând de valoarea taxei de export, ci de prețul pe care sunt dispuși să îl plătească clienții săi. Prin urmare, concluzia a fost că prețul care include taxa de export, și nu prețul de dinaintea aplicării acestei taxe, reprezintă prețul nedenaturat orientat spre piață. În consecință, argumentele solicitantului în această privință au fost respinse. |
| --- | --- |

(34)

Într-adevăr, prețul de piață la Waidhaus, care a fost considerat drept piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, este prețul după deducerea taxelor de export, și nu înainte de aplicarea acestora. Din perspectiva cumpărătorului, prețul pe care trebuie să îl plătească la Waidhaus este important, iar în această privință este irelevant ce procent din acest preț constituie o taxă de export și ce procent este plătit furnizorului de gaz. Acesta din urmă, pe de altă parte, va încerca întotdeauna să își crească prețul la maximum și prin urmare să impună cel mai ridicat preț pe care clienții săi sunt dispuși să îl plătească. Ținând seama de faptul că acest preț este întotdeauna cu mult peste nivelul costurilor de producție, ceea ce permite furnizorului de gaz să înregistreze profituri uriașe, stabilirea prețului său nu este influențată în primul rând de valoarea taxei de export, ci de prețul pe care sunt dispuși să îl plătească clienții săi. Prin urmare, concluzia a fost că prețul care include taxa de export, și nu prețul de dinaintea aplicării acestei taxe, reprezintă prețul nedenaturat orientat spre piață. În consecință, argumentele solicitantului în această privință au fost respinse.

| (35) | În acest context, solicitantul a susținut, de asemenea, că marja comercială a distribuitorului local nu ar trebui adăugată la prețul de export de la Waidhaus, afirmând că profiturile distribuitorilor erau deja incluse în prețul practicat la Waidhaus. În această privință, solicitantul a susținut că distribuitorii locali din Rusia erau filiale deținute în totalitate de către furnizorul de gaz și că, prin urmare, adăugarea profitului acestor distribuitori ar putea constitui un calcul dublu. De asemenea, solicitantul a afirmat că ar trebui să se țină seama de avantajul comparativ natural al Rusiei. În plus, a susținut că întrucât gazul este disponibil în mare măsură în Rusia, dar nu și în Comunitate, prețurile practicate pe piața internă din Rusia ar trebui să fie în mod firesc mai mici decât prețul gazului exportat, aspect de care ar fi trebuit să se țină seama la stabilirea ajustării la prețurile gazului plătite pe piața internă. |
| --- | --- |

(35)

În acest context, solicitantul a susținut, de asemenea, că marja comercială a distribuitorului local nu ar trebui adăugată la prețul de export de la Waidhaus, afirmând că profiturile distribuitorilor erau deja incluse în prețul practicat la Waidhaus. În această privință, solicitantul a susținut că distribuitorii locali din Rusia erau filiale deținute în totalitate de către furnizorul de gaz și că, prin urmare, adăugarea profitului acestor distribuitori ar putea constitui un calcul dublu. De asemenea, solicitantul a afirmat că ar trebui să se țină seama de avantajul comparativ natural al Rusiei. În plus, a susținut că întrucât gazul este disponibil în mare măsură în Rusia, dar nu și în Comunitate, prețurile practicate pe piața internă din Rusia ar trebui să fie în mod firesc mai mici decât prețul gazului exportat, aspect de care ar fi trebuit să se țină seama la stabilirea ajustării la prețurile gazului plătite pe piața internă.

| (36) | Este necesar să se menționeze în primul rând că marja comercială a distribuitorilor locali nu include doar marja de profit a acestor societăți, ci și costurile suportate între cumpărarea și revânzarea gazului natural. |
| --- | --- |

(36)

Este necesar să se menționeze în primul rând că marja comercială a distribuitorilor locali nu include doar marja de profit a acestor societăți, ci și costurile suportate între cumpărarea și revânzarea gazului natural.

| (37) | În al doilea rând, nu mai era posibil ca acest argument să fie suficient verificat. Aceasta se datorează faptului că furnizorul de gaz în Rusia și filialele sale nu au făcut obiectul prezentei anchete și că, prin urmare, informațiile disponibile cu privire la organizație și la structura costurilor acesteia sunt insuficiente. De asemenea, ar trebui menționat faptul că din cauza, printre altele, a legăturilor strânse care există între furnizorul de gaz și guvernul rus, situația din Rusia în această privință nu este destul de transparentă pentru a permite un acces suficient la elementele de probă necesare. |
| --- | --- |

(37)

În al doilea rând, nu mai era posibil ca acest argument să fie suficient verificat. Aceasta se datorează faptului că furnizorul de gaz în Rusia și filialele sale nu au făcut obiectul prezentei anchete și că, prin urmare, informațiile disponibile cu privire la organizație și la structura costurilor acesteia sunt insuficiente. De asemenea, ar trebui menționat faptul că din cauza, printre altele, a legăturilor strânse care există între furnizorul de gaz și guvernul rus, situația din Rusia în această privință nu este destul de transparentă pentru a permite un acces suficient la elementele de probă necesare.

| (38) | De asemenea, solicitantul, căruia îi revine sarcina probei, nu a fost în măsură să furnizeze nicio altă informație sau niciun alt element de probă care să arate dacă și în ce măsură costul de distribuție a fost inclus într-adevăr în prețul de la Waidhaus. Cu toate acestea, deoarece clienții de pe piața internă cumpărau gazul de la furnizorii locali, a trebuit să se presupună că aceștia ar fi nevoiți să plătească costurile de distribuție locale care nu sunt incluse ca atare în prețul Waidhaus neajustat. Prin urmare, în această etapă a procedurii, trebuia să se considere că această ajustare este justificată și, în consecință, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(38)

De asemenea, solicitantul, căruia îi revine sarcina probei, nu a fost în măsură să furnizeze nicio altă informație sau niciun alt element de probă care să arate dacă și în ce măsură costul de distribuție a fost inclus într-adevăr în prețul de la Waidhaus. Cu toate acestea, deoarece clienții de pe piața internă cumpărau gazul de la furnizorii locali, a trebuit să se presupună că aceștia ar fi nevoiți să plătească costurile de distribuție locale care nu sunt incluse ca atare în prețul Waidhaus neajustat. Prin urmare, în această etapă a procedurii, trebuia să se considere că această ajustare este justificată și, în consecință, argumentul a fost respins.

| (39) | Cu toate acestea, instituțiile comunitare au estimat, de asemenea, că impactul acestei ajustări asupra calculului marjei de dumping ar putea fi semnificativ. Prin urmare, având în vedere situația particulară descrisă mai sus în considerentul 37, s-a considerat că, în cazul în care solicitantul furnizează elemente de probă suficiente și verificabile, Comisia poate avea în vedere redeschiderea anchetei în această privință. |
| --- | --- |

(39)

Cu toate acestea, instituțiile comunitare au estimat, de asemenea, că impactul acestei ajustări asupra calculului marjei de dumping ar putea fi semnificativ. Prin urmare, având în vedere situația particulară descrisă mai sus în considerentul 37, s-a considerat că, în cazul în care solicitantul furnizează elemente de probă suficiente și verificabile, Comisia poate avea în vedere redeschiderea anchetei în această privință.

| (40) | În ceea ce privește avantajele comparative invocate în legătură cu disponibilitatea gazului natural în Rusia, ar trebui precizat că, astfel cum se menționează în considerentul 28 de mai sus, criteriul esențial pentru alegerea prețurilor de la Waidhaus ca bază pentru stabilirea prețurilor gazului este faptul că acestea reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Condițiile de piață care prevalează pe piața internă sunt irelevante în acest context. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(40)

În ceea ce privește avantajele comparative invocate în legătură cu disponibilitatea gazului natural în Rusia, ar trebui precizat că, astfel cum se menționează în considerentul 28 de mai sus, criteriul esențial pentru alegerea prețurilor de la Waidhaus ca bază pentru stabilirea prețurilor gazului este faptul că acestea reflectă în mod rezonabil un preț practicat în mod normal pe piețele în care costurile nu sunt denaturate. Condițiile de piață care prevalează pe piața internă sunt irelevante în acest context. Prin urmare, acest argument a trebuit să fie respins.

| (41) | Sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului nu puteau fi stabilite pe baza părții introductive a articolului 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază, întrucât, după ajustarea pentru costul gazului menționată în considerentul 22, solicitantul nu a realizat vânzări interne reprezentative ale produsului în cauză, în cursul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază nu se putea aplica, întrucât doar solicitantul face obiectul anchetei. Nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu era aplicabil, întrucât pentru produsele din aceeași categorie generală, gazul natural este de departe cea mai importantă materie primă, și prin urmare, costurile de producție trebuiau, de asemenea, ajustate, din motivele menționate în considerentul 21 de mai sus. În cadrul acestei reexaminări intermediare, nu a fost pusă la dispoziție nicio informație pentru a cuantifica într-un mod adecvat această ajustare și pentru a stabili sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și marjelor de profit relevante la vânzarea acestor produse după o astfel de ajustare. Prin urmare, sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului s-au stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază în temeiul unei metode rezonabile. |
| --- | --- |

(41)

Sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului nu puteau fi stabilite pe baza părții introductive a articolului 2 alineatul (6) prima teză din regulamentul de bază, întrucât, după ajustarea pentru costul gazului menționată în considerentul 22, solicitantul nu a realizat vânzări interne reprezentative ale produsului în cauză, în cursul operațiunilor comerciale normale, în conformitate cu articolul 2 alineatul (4) din regulamentul de bază. Articolul 2 alineatul (6) litera (a) din regulamentul de bază nu se putea aplica, întrucât doar solicitantul face obiectul anchetei. Nici articolul 2 alineatul (6) litera (b) nu era aplicabil, întrucât pentru produsele din aceeași categorie generală, gazul natural este de departe cea mai importantă materie primă, și prin urmare, costurile de producție trebuiau, de asemenea, ajustate, din motivele menționate în considerentul 21 de mai sus. În cadrul acestei reexaminări intermediare, nu a fost pusă la dispoziție nicio informație pentru a cuantifica într-un mod adecvat această ajustare și pentru a stabili sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și marjelor de profit relevante la vânzarea acestor produse după o astfel de ajustare. Prin urmare, sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului s-au stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (6) litera (c) din regulamentul de bază în temeiul unei metode rezonabile.

| (42) | În această privință, s-au luat în considerare informațiile publice disponibile privind marile societăți care activează în sectorul economic al îngrășămintelor azotate. S-a constatat că datele corespunzătoare ale producătorilor nord-americani (Statele Unite și Canada) sunt cele mai oportune în sensul anchetei, ținând seama de marea disponibilitate de informații financiare publice fiabile și complete provenind de la societăți cotate la bursă în respectiva regiune a lumii. În afară de aceasta, piața nord-americană a evidențiat un volum semnificativ de vânzări interne și un nivel considerabil de concurență din partea societăților atât naționale, cât și străine. Prin urmare, sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului s-au stabilit pe baza mediei ponderate a sume corespunzătoare costurilor VAG și profitului provenite de la trei producători nord-americani, despre care s-a constatat că fac parte din cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor, având în vedere vânzările nord-americane ale acestora din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte azotate). Respectivii trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul îngrășămintelor azotate (în medie, peste 78,15 % din cifra de afaceri a societății sau a sectorului de activitate), iar sumele corespunzătoare costurilor de desfacere, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitului, ca fiind reprezentative pentru același tip de costuri asumate în mod normal de societățile care activează cu succes în respectivul sector de activitate. În afară de aceasta, nu există nici un indiciu că valoarea profitului astfel stabilită depășește profitul realizat, în mod normal, de producătorii ruși pentru vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă. |
| --- | --- |

(42)

În această privință, s-au luat în considerare informațiile publice disponibile privind marile societăți care activează în sectorul economic al îngrășămintelor azotate. S-a constatat că datele corespunzătoare ale producătorilor nord-americani (Statele Unite și Canada) sunt cele mai oportune în sensul anchetei, ținând seama de marea disponibilitate de informații financiare publice fiabile și complete provenind de la societăți cotate la bursă în respectiva regiune a lumii. În afară de aceasta, piața nord-americană a evidențiat un volum semnificativ de vânzări interne și un nivel considerabil de concurență din partea societăților atât naționale, cât și străine. Prin urmare, sumele corespunzătoare costurilor VAG, precum și profitului s-au stabilit pe baza mediei ponderate a sume corespunzătoare costurilor VAG și profitului provenite de la trei producători nord-americani, despre care s-a constatat că fac parte din cele mai mari societăți din sectorul îngrășămintelor, având în vedere vânzările nord-americane ale acestora din aceeași categorie generală de produse (îngrășăminte azotate). Respectivii trei producători au fost considerați reprezentativi pentru sectorul îngrășămintelor azotate (în medie, peste 78,15 % din cifra de afaceri a societății sau a sectorului de activitate), iar sumele corespunzătoare costurilor de desfacere, cheltuielilor administrative și altor costuri generale, precum și profitului, ca fiind reprezentative pentru același tip de costuri asumate în mod normal de societățile care activează cu succes în respectivul sector de activitate. În afară de aceasta, nu există nici un indiciu că valoarea profitului astfel stabilită depășește profitul realizat, în mod normal, de producătorii ruși pentru vânzările de produse din aceeași categorie generală pe piața lor internă.

3.   Prețul de export

| (43) | După cum s-a menționat anterior în considerentul 13, solicitantul nu a înregistrat vânzări la export de soluții de uree și de nitrat de amoniu către Comunitatea Europeană pe durata PAR. Prin urmare, din motivele prevăzute în considerentele 14-17, pentru a calcula marja de dumping, s-a considerat oportună examinarea politicii de preț a solicitantului către alte piețe de export. În avizul de deschidere, Statele Unite a fost avută în vedere ca piață adecvată în vederea comparației, fiind principala piață de export a solicitantului care reprezintă peste 70 % din cantitățile de export ale acestuia, pe durata PAR. |
| --- | --- |

(43)

După cum s-a menționat anterior în considerentul 13, solicitantul nu a înregistrat vânzări la export de soluții de uree și de nitrat de amoniu către Comunitatea Europeană pe durata PAR. Prin urmare, din motivele prevăzute în considerentele 14-17, pentru a calcula marja de dumping, s-a considerat oportună examinarea politicii de preț a solicitantului către alte piețe de export. În avizul de deschidere, Statele Unite a fost avută în vedere ca piață adecvată în vederea comparației, fiind principala piață de export a solicitantului care reprezintă peste 70 % din cantitățile de export ale acestuia, pe durata PAR.

| (44) | Niciuna dintre părțile interesate nu a comentat alegerea Statelor Unite ca cea mai adecvată țară pentru comparație. Ancheta a confirmat faptul că piața Statelor Unite pentru soluțiile de uree și de nitrat de amoniu este cea mai potrivită pentru comparație, întrucât Comunitatea Europeană și Statele Unite reprezintă două piețe principale ale soluțiilor de uree și de nitrat de amoniu din lume, comparabile atât din punct de vedere al volumului, cât și din punct de vedere al prețurilor. |
| --- | --- |

(44)

Niciuna dintre părțile interesate nu a comentat alegerea Statelor Unite ca cea mai adecvată țară pentru comparație. Ancheta a confirmat faptul că piața Statelor Unite pentru soluțiile de uree și de nitrat de amoniu este cea mai potrivită pentru comparație, întrucât Comunitatea Europeană și Statele Unite reprezintă două piețe principale ale soluțiilor de uree și de nitrat de amoniu din lume, comparabile atât din punct de vedere al volumului, cât și din punct de vedere al prețurilor.

| (45) | Întrucât vânzările la export ale solicitantului către Statele Unite pe durata PAR se realizau prin intermediul unui comerciant afiliat, cu sediul în Elveția, prețul de export a trebuit să fie stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Astfel, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite solicitantului de către primul client independent din Statele Unite, principala sa piață de export. Din aceste prețuri, s-a dedus un comision teoretic corespunzător adaosului comerciantului afiliat solicitantului și al cărui rol poate fi considerat similar cu cel al unui agent care acționează pe bază de comision. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât vânzările la export ale solicitantului către Statele Unite pe durata PAR se realizau prin intermediul unui comerciant afiliat, cu sediul în Elveția, prețul de export a trebuit să fie stabilit în conformitate cu articolul 2 alineatul (9) din regulamentul de bază. Astfel, prețul de export s-a stabilit pe baza prețurilor efectiv plătite sau care urmează să fie plătite solicitantului de către primul client independent din Statele Unite, principala sa piață de export. Din aceste prețuri, s-a dedus un comision teoretic corespunzător adaosului comerciantului afiliat solicitantului și al cărui rol poate fi considerat similar cu cel al unui agent care acționează pe bază de comision.

4.   Comparație

| (46) | Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, pe această bază au fost efectuate ajustări pentru a ține cont de diferențele privind cheltuielile de transport, de manipulare, de încărcare și de costurile accesorii, în cazul în care se impunea și în cazul în care elementele de probă verificate justificau acest lucru. |
| --- | --- |

(46)

Valoarea normală și prețul de export au fost comparate pe baza prețului franco fabrică. Pentru a asigura o comparație echitabilă între valoarea normală și prețul de export, s-a ținut seama în mod corespunzător, sub formă de ajustări, de diferențele care afectează prețurile și comparabilitatea acestora, în conformitate cu articolul 2 alineatul (10) din regulamentul de bază. În consecință, pe această bază au fost efectuate ajustări pentru a ține cont de diferențele privind cheltuielile de transport, de manipulare, de încărcare și de costurile accesorii, în cazul în care se impunea și în cazul în care elementele de probă verificate justificau acest lucru.

5.   Marja de dumping

| (47) | Marja de dumping a fost stabilită pe baza comparației unei valori normale medii ponderate cu un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(47)

Marja de dumping a fost stabilită pe baza comparației unei valori normale medii ponderate cu un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatul (11) din regulamentul de bază.

| (48) | Această comparație a arătat o marjă de dumping de 33,95 %, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Americii de Nord înainte de vămuire. |
| --- | --- |

(48)

Această comparație a arătat o marjă de dumping de 33,95 %, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera Americii de Nord înainte de vămuire.

6.   Caracterul durabil al împrejurărilor observate pe durata PAR

| (49) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă împrejurările pe care s-a bazat marja de dumping actuală s-au modificat și dacă această modificare a fost de durată. |
| --- | --- |

(49)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din regulamentul de bază, s-a verificat dacă împrejurările pe care s-a bazat marja de dumping actuală s-au modificat și dacă această modificare a fost de durată.

| (50) | Nu a existat niciun indiciu conform căruia nivelul valorii normale sau al prețului de export stabilit pentru solicitant în cadrul anchetei actuale nu ar putea fi considerat ca fiind de durată. Deși s-ar putea afirma că evoluția prețurilor gazului natural ca materie primă principală ar putea avea o influență semnificativă asupra valorii normale, s-a considerat că efectul unei creșteri a prețului ar afecta toți actorii de pe piață și, prin urmare, ar avea un impact atât asupra valorii normale, cât și asupra prețului de export. |
| --- | --- |

(50)

Nu a existat niciun indiciu conform căruia nivelul valorii normale sau al prețului de export stabilit pentru solicitant în cadrul anchetei actuale nu ar putea fi considerat ca fiind de durată. Deși s-ar putea afirma că evoluția prețurilor gazului natural ca materie primă principală ar putea avea o influență semnificativă asupra valorii normale, s-a considerat că efectul unei creșteri a prețului ar afecta toți actorii de pe piață și, prin urmare, ar avea un impact atât asupra valorii normale, cât și asupra prețului de export.

| (51) | S-a constatat că prețul practicat de solicitant pentru exporturile către Statele Unite ale Americii, principala piață de export a solicitantului, pe durata PAR, a fost similar cu prețul exporturilor sale către alte țări. |
| --- | --- |

(51)

S-a constatat că prețul practicat de solicitant pentru exporturile către Statele Unite ale Americii, principala piață de export a solicitantului, pe durata PAR, a fost similar cu prețul exporturilor sale către alte țări.

| (52) | Prin urmare, există motive să se considere că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate de durată. |
| --- | --- |

(52)

Prin urmare, există motive să se considere că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate de durată.

| (53) | De asemenea, prezenta reexaminare nu a evidențiat niciun indiciu sau dovadă că baza în care a fost stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în timpul anchetei inițiale va fi modificată semnificativ în viitorul previzibil. |
| --- | --- |

(53)

De asemenea, prezenta reexaminare nu a evidențiat niciun indiciu sau dovadă că baza în care a fost stabilit nivelul de eliminare a prejudiciului în timpul anchetei inițiale va fi modificată semnificativ în viitorul previzibil.

| (54) | În această privință, este necesar să se menționeze că, deși circumstanțele pe baza cărora s-a determinat dumpingul s-au schimbat de la instituirea taxelor definitive, ceea ce a determinat o marjă de dumping mai mare pe durata PAR în comparație cu perioada de anchetă inițială și, cu toate că există motive pentru a considera că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate de durată, nivelul taxei antidumping în vigoare ar trebui să rămână același. Într-adevăr, astfel cum este menționat mai jos în considerentele 55 și 56, taxele antidumping definitive au fost instituite la nivelul de eliminare a prejudiciului astfel cum a fost determinat în cursul anchetei inițiale. |
| --- | --- |

(54)

În această privință, este necesar să se menționeze că, deși circumstanțele pe baza cărora s-a determinat dumpingul s-au schimbat de la instituirea taxelor definitive, ceea ce a determinat o marjă de dumping mai mare pe durata PAR în comparație cu perioada de anchetă inițială și, cu toate că există motive pentru a considera că marja de dumping constatată se bazează pe circumstanțe modificate de durată, nivelul taxei antidumping în vigoare ar trebui să rămână același. Într-adevăr, astfel cum este menționat mai jos în considerentele 55 și 56, taxele antidumping definitive au fost instituite la nivelul de eliminare a prejudiciului astfel cum a fost determinat în cursul anchetei inițiale.

D.   ÎNCETAREA REEXAMINĂRII

| (55) | Se reamintește că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază și după cum se evidențiază în considerentul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1995/2000 al Consiliului, taxa definitivă din ancheta inițială a fost stabilită la nivelul marjei de prejudiciu constatate, care era mai scăzută decât marja de dumping, întrucât s-a constatat că această taxă mai scăzută ar fi oportună pentru a elimina prejudiciul adus industriei comunitare. Ținând seama de cele menționate anterior, taxa stabilită în această reexaminare nu ar trebui să fie superioară marjei de prejudiciu stabilite în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(55)

Se reamintește că, în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază și după cum se evidențiază în considerentul 49 din Regulamentul (CE) nr. 1995/2000 al Consiliului, taxa definitivă din ancheta inițială a fost stabilită la nivelul marjei de prejudiciu constatate, care era mai scăzută decât marja de dumping, întrucât s-a constatat că această taxă mai scăzută ar fi oportună pentru a elimina prejudiciul adus industriei comunitare. Ținând seama de cele menționate anterior, taxa stabilită în această reexaminare nu ar trebui să fie superioară marjei de prejudiciu stabilite în ancheta inițială.

| (56) | Nicio marjă de prejudiciu individual nu se poate stabili în această reexaminare intermediară parțială, întrucât aceasta se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Prin urmare, marja de dumping stabilită în prezenta reexaminare a fost comparată cu marja de prejudiciu stabilită în ancheta inițială. Întrucât aceasta a fost mai scăzută decât marja de dumping constatată în această anchetă, prezenta reexaminare trebuie să fie încheiată fără a modifica măsurile antidumping în vigoare. |
| --- | --- |

(56)

Nicio marjă de prejudiciu individual nu se poate stabili în această reexaminare intermediară parțială, întrucât aceasta se limitează la examinarea dumpingului în ceea ce îl privește pe solicitant. Prin urmare, marja de dumping stabilită în prezenta reexaminare a fost comparată cu marja de prejudiciu stabilită în ancheta inițială. Întrucât aceasta a fost mai scăzută decât marja de dumping constatată în această anchetă, prezenta reexaminare trebuie să fie încheiată fără a modifica măsurile antidumping în vigoare.

E.   ANGAJAMENTE

| (57) | Solicitantul și-a exprimat interesul de a oferi un angajament, însă nu a furnizat o ofertă de angajament justificată într-o măsură suficientă în termenele stabilite la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, nicio ofertă de angajament nu a putut fi acceptată de către Comisie. Cu toate acestea, s-a considerat că, ținând seama de complexitatea mai multor aspecte, în special: 1. Volatilitatea prețului produsului în cauză care ar necesita o formă de indexare a prețurilor minime, deși, în același timp, volatilitatea nu este suficient explicată de către factorul principal de generare a costului; și 2. Situația specială a pieței pentru produsul în cauză (printre altele, faptul că exportatorul care face obiectul prezentei reexaminări nu a efectuat niciun import pe durata PAR) indică necesitatea de a analiza în continuare dacă un angajament care combină un preț minim indexat și un plafon cantitativ ar fi funcțional. |
| --- | --- |

(57)

Solicitantul și-a exprimat interesul de a oferi un angajament, însă nu a furnizat o ofertă de angajament justificată într-o măsură suficientă în termenele stabilite la articolul 8 alineatul (2) din regulamentul de bază. Prin urmare, nicio ofertă de angajament nu a putut fi acceptată de către Comisie. Cu toate acestea, s-a considerat că, ținând seama de complexitatea mai multor aspecte, în special: 1. Volatilitatea prețului produsului în cauză care ar necesita o formă de indexare a prețurilor minime, deși, în același timp, volatilitatea nu este suficient explicată de către factorul principal de generare a costului; și 2. Situația specială a pieței pentru produsul în cauză (printre altele, faptul că exportatorul care face obiectul prezentei reexaminări nu a efectuat niciun import pe durata PAR) indică necesitatea de a analiza în continuare dacă un angajament care combină un preț minim indexat și un plafon cantitativ ar fi funcțional.

| (58) | Astfel cum s-a menționat mai înainte, ca urmare a acestei complexități, solicitantul nu a putut formula o ofertă de angajament acceptabilă în termenul obligatoriu. Având în vedere cele de mai sus, Consiliul consideră că solicitantului ar trebui să i se permită doar în mod excepțional să își finalizeze oferta de angajament după termenul menționat mai sus, însă în termen de 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(58)

Astfel cum s-a menționat mai înainte, ca urmare a acestei complexități, solicitantul nu a putut formula o ofertă de angajament acceptabilă în termenul obligatoriu. Având în vedere cele de mai sus, Consiliul consideră că solicitantului ar trebui să i se permită doar în mod excepțional să își finalizeze oferta de angajament după termenul menționat mai sus, însă în termen de 10 zile calendaristice de la intrarea în vigoare a prezentului regulament.

F.   INFORMARE

| (59) | Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora s-au luat în considerare încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importurile de produse în cauză fabricate de către solicitant. Toate părțile au avut posibilitatea de a face observații. Observațiile acestora au fost luate în considerare în cazul în care acestea erau justificate și susținute cu elemente de probă, |
| --- | --- |

(59)

Părțile interesate au fost informate cu privire la principalele fapte și considerente pe baza cărora s-au luat în considerare încheierea prezentei reexaminări și menținerea taxei antidumping existente la importurile de produse în cauză fabricate de către solicitant. Toate părțile au avut posibilitatea de a face observații. Observațiile acestora au fost luate în considerare în cazul în care acestea erau justificate și susținute cu elemente de probă,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articol unic

Reexaminarea intermediară parțială a măsurilor antidumping aplicabile importurilor de amestecuri de uree și nitrat de amoniu în soluții apoase sau amoniacale originare din Rusia, care se încadrează în prezent la codul NC 3102 80 00, inițiată în conformitate cu articolul 11 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului, se încheie fără modificarea măsurilor în vigoare.

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 10 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

D. RUPEL

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 238, 22.9.2000, p. 15. Regulament modificat prin Regulamentul (CE) nr. 1675/2003 (JO L 238, 25.9.2003, p. 4).

2

(3)  JO L 365, 21.12.2006, p. 26.

3

(4)  JO C 311, 19.12.2006, p. 51.

4

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/22 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/22

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 239/2008 AL CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de instituire a unei taxe antidumping definitive și de percepere cu titlu definitiv a taxei provizorii instituite la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Cocs 80+) originare din Republica Populară Chineză

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) („regulamentul de bază”), în special articolul 9,

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURI PROVIZORII

| (1) | La 20 decembrie 2006, Comisia a publicat un aviz (2) de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Cocs 80+”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”). La 19 septembrie 2007, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de Cocs 80+ originar din RPC. |
| --- | --- |

(1)

La 20 decembrie 2006, Comisia a publicat un aviz (2) de inițiere a unei proceduri antidumping privind importurile în Comunitate de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm („Cocs 80+”) originare din Republica Populară Chineză („RPC”). La 19 septembrie 2007, Comisia a instituit, prin Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), o taxă antidumping provizorie asupra importurilor de Cocs 80+ originar din RPC.

| (2) | Se precizează că procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de trei producători comunitari reprezentând aproximativ 40 % din producția comunitară totală de Cocs 80+. Se precizează că în considerentul 2 din regulamentul provizoriu a fost menționată o cifră evaluată necorespunzător de „mai mult de 30 %”. Cu toate acestea, în urma unei anchete ulterioare, s-a constatat că reclamanții reprezentau de fapt aproximativ 40 % din producția comunitară totală. |
| --- | --- |

(2)

Se precizează că procedura a fost deschisă în urma unei plângeri depuse de trei producători comunitari reprezentând aproximativ 40 % din producția comunitară totală de Cocs 80+. Se precizează că în considerentul 2 din regulamentul provizoriu a fost menționată o cifră evaluată necorespunzător de „mai mult de 30 %”. Cu toate acestea, în urma unei anchete ulterioare, s-a constatat că reclamanții reprezentau de fapt aproximativ 40 % din producția comunitară totală.

| (3) | În conformitate cu considerentul 12 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul PA („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu considerentul 12 din regulamentul provizoriu, ancheta privind dumpingul și prejudiciul se referea la perioada cuprinsă între 1 octombrie 2005 și 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul PA („perioada examinată”).

B.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (4) | În urma instituirii taxelor antidumping provizorii la importurile de Cocs 80+ originare din RPC, mai multe părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au solicitat audieri au avut posibilitatea de a fi audiate. |
| --- | --- |

(4)

În urma instituirii taxelor antidumping provizorii la importurile de Cocs 80+ originare din RPC, mai multe părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au solicitat audieri au avut posibilitatea de a fi audiate.

| (5) | Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive. În special, Comisia și-a concentrat atenția asupra examinării aspectelor legate de interesul comunitar. În acest sens, a fost efectuată o vizită de verificare suplimentară după instituirea măsurilor provizorii la următoarea societate:






  — | La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Franța – utilizator comunitar. |
| --- | --- | --- |

(5)

Comisia a continuat să caute și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive. În special, Comisia și-a concentrat atenția asupra examinării aspectelor legate de interesul comunitar. În acest sens, a fost efectuată o vizită de verificare suplimentară după instituirea măsurilor provizorii la următoarea societate:

—

La Fonte Ardennaise, Vivier-Au-Court, Franța – utilizator comunitar.

| (6) | De asemenea, a fost efectuată o vizită de culegere de informații la Asociația Europeană a Turnătoriilor (CAEF) în Düsseldorf, Germania. Pentru a clarifica anumite probleme de punere în aplicare invocate, a avut loc, de asemenea, o vizită la autoritățile vamale din Anvers (Antwerpen), Belgia, precum și la cele din Duisburg, Germania. |
| --- | --- |

(6)

De asemenea, a fost efectuată o vizită de culegere de informații la Asociația Europeană a Turnătoriilor (CAEF) în Düsseldorf, Germania. Pentru a clarifica anumite probleme de punere în aplicare invocate, a avut loc, de asemenea, o vizită la autoritățile vamale din Anvers (Antwerpen), Belgia, precum și la cele din Duisburg, Germania.

| (7) | Toate părțile au fost informate cu privire la elementele de fapt și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive pentru importurile de Cocs 80+ originare din RPC și perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări. |
| --- | --- |

(7)

Toate părțile au fost informate cu privire la elementele de fapt și considerentele esențiale pe baza cărora s-a intenționat recomandarea impunerii unei taxe antidumping definitive pentru importurile de Cocs 80+ originare din RPC și perceperea definitivă a sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări.

| (8) | Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(8)

Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință.

C.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (9) | În absența oricăror observații cu privire la produsul în cauză și cel similar, se confirmă considerentele 13-17 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(9)

În absența oricăror observații cu privire la produsul în cauză și cel similar, se confirmă considerentele 13-17 din regulamentul provizoriu.

| (10) | Având în vedere cele menționate mai sus, concluzia finală este că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, produsul în cauză și Cocs 80+ fabricate și vândute în țara analoagă, SUA, precum și cele fabricate și vândute de industria comunitară pe piața comunitară sunt similare. |
| --- | --- |

(10)

Având în vedere cele menționate mai sus, concluzia finală este că, în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din regulamentul de bază, produsul în cauză și Cocs 80+ fabricate și vândute în țara analoagă, SUA, precum și cele fabricate și vândute de industria comunitară pe piața comunitară sunt similare.

D.   DUMPINGUL

| (11) | În absența oricăror observații privind nivelul de cooperare, alegerea țării analoage și stabilirea valorii normale, se confirmă considerentele 18-28 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(11)

În absența oricăror observații privind nivelul de cooperare, alegerea țării analoage și stabilirea valorii normale, se confirmă considerentele 18-28 din regulamentul provizoriu.

| (12) | În ceea ce privește comparația prețurilor, singurul exportator care a cooperat a adus obiecții cu privire la respingerea de către Comisie a cererii sale referitoare la operațiunile care urmează după cernere în calculele de stabilire a dumpingului, afirmând că o reclamație asemănătoare a fost luată în considerare în calculele de stabilire a prejudiciului. Prin urmare, cererea a fost acceptată și valoarea normală a făcut obiectul unei ajustări suplimentare. |
| --- | --- |

(12)

În ceea ce privește comparația prețurilor, singurul exportator care a cooperat a adus obiecții cu privire la respingerea de către Comisie a cererii sale referitoare la operațiunile care urmează după cernere în calculele de stabilire a dumpingului, afirmând că o reclamație asemănătoare a fost luată în considerare în calculele de stabilire a prejudiciului. Prin urmare, cererea a fost acceptată și valoarea normală a făcut obiectul unei ajustări suplimentare.

| (13) | Estimarea valorii ajustării efectuate pentru a lua în calcul diferențele în caracteristicile fizice în stadiul provizoriu a fost revizuită pentru a reflecta valoarea diferențelor în indicatorii de putere calorică și dimensiune între produsul fabricat în țara analoagă și produsul exportat din China. |
| --- | --- |

(13)

Estimarea valorii ajustării efectuate pentru a lua în calcul diferențele în caracteristicile fizice în stadiul provizoriu a fost revizuită pentru a reflecta valoarea diferențelor în indicatorii de putere calorică și dimensiune între produsul fabricat în țara analoagă și produsul exportat din China.

| (14) | În absența oricăror alte observații în acest sens, se confirmă considerentele 29-31 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(14)

În absența oricăror alte observații în acest sens, se confirmă considerentele 29-31 din regulamentul provizoriu.

| (15) | Marja de dumping definitivă a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale franco fabrică și media ponderată a prețului de export franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. După efectuarea ajustărilor menționate în considerentele 12 și 13, marja de dumping revizuită definitivă la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, este de 61,8 %. |
| --- | --- |

(15)

Marja de dumping definitivă a fost stabilită pe baza unei comparații între media ponderată a valorii normale franco fabrică și media ponderată a prețului de export franco fabrică, în conformitate cu articolul 2 alineatele (11) și (12) din regulamentul de bază. După efectuarea ajustărilor menționate în considerentele 12 și 13, marja de dumping revizuită definitivă la nivel național, exprimată ca procent din prețul CIF la frontiera comunitară înainte de vămuire, este de 61,8 %.

E.   PREJUDICIUL

1.   Producția și industria comunitară

| (16) | În absența oricăror observații privind definiția producției și industriei comunitare, se confirmă considerentele 34 și 35 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(16)

În absența oricăror observații privind definiția producției și industriei comunitare, se confirmă considerentele 34 și 35 din regulamentul provizoriu.

2.   Consumul comunitar

| (17) | În conformitate cu considerentul 36 din regulamentul provizoriu, Comisia și-a continuat ancheta, în special privind o componentă a consumului comunitar, și anume volumele de import în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, nu s-au primit informații noi și întemeiate în această privință. Prin urmare, în absența oricăror argumente din partea oricărei părți interesate care să conteste metoda utilizată pentru stabilirea consumului comunitar, se confirmă considerentele 36 și 37 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(17)

În conformitate cu considerentul 36 din regulamentul provizoriu, Comisia și-a continuat ancheta, în special privind o componentă a consumului comunitar, și anume volumele de import în timpul perioadei examinate. Cu toate acestea, nu s-au primit informații noi și întemeiate în această privință. Prin urmare, în absența oricăror argumente din partea oricărei părți interesate care să conteste metoda utilizată pentru stabilirea consumului comunitar, se confirmă considerentele 36 și 37 din regulamentul provizoriu.

3.   Importuri din țara în cauză

(a)   Volumul și cota de piață pentru importurile în cauză; prețuri de import

| (18) | În conformitate cu considerentele 36 și 41 din regulamentul provizoriu, Comisia și-a continuat ancheta privind volumele importurilor și prețurile în timpul perioadei examinate. Se precizează că a existat o eroare materială în considerentul 42 din regulamentul provizoriu, având în vedere că prețurile au scăzut cu 43 % din 2004 până la PA, și nu cu 35 %, cum se afirmă în considerentul menționat. |
| --- | --- |

(18)

În conformitate cu considerentele 36 și 41 din regulamentul provizoriu, Comisia și-a continuat ancheta privind volumele importurilor și prețurile în timpul perioadei examinate. Se precizează că a existat o eroare materială în considerentul 42 din regulamentul provizoriu, având în vedere că prețurile au scăzut cu 43 % din 2004 până la PA, și nu cu 35 %, cum se afirmă în considerentul menționat.

| (19) | Cu toate acestea, nu s-au primit informații noi și întemeiate privind volumele importurilor și prețurile. Prin urmare, în absența oricăror argumente din partea oricărei părți interesate care să conteste metoda utilizată pentru a stabili volumul și prețurile importurilor în cauză, se confirmă considerentele 38-42 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(19)

Cu toate acestea, nu s-au primit informații noi și întemeiate privind volumele importurilor și prețurile. Prin urmare, în absența oricăror argumente din partea oricărei părți interesate care să conteste metoda utilizată pentru a stabili volumul și prețurile importurilor în cauză, se confirmă considerentele 38-42 din regulamentul provizoriu.

(b)   Subcotarea prețurilor

| (20) | Producătorul-exportator care a cooperat și un utilizator au afirmat că, pentru a efectua un calcul corect al subcotării, atunci când se compară prețurile practicate de industria comunitară pentru produsul similar și prețurile de import ale produsului în cauză, ar trebui efectuată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice. Pe de altă parte, anumiți producători comunitari au susținut că, deși într-o situație ipotetică Cocs 80+ provenit de la unii producători comunitari își poate justifica prețul mai mare bazându-se pe anumite caracteristici calitative, informațiile de care dispune Comisia arată că utilizatorii nu plătesc un preț mai mare pentru așa-numitele caracteristici calitative mai bune, în special în contextul în care sunt nevoiți să scadă prețurile din cauza dumpingului agresiv. Potrivit acestor producători ai industriei comunitare, deciziile de cumpărare ale industriei utilizatorilor se bazează doar pe prețul produsului provenit din China. Prin urmare, ajustările pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice nu sunt justificate. Cu toate acestea, întrucât informațiile verificate furnizate de părțile interesate sugerează că există diferențe în ceea ce privește umiditatea, conținutul de cenușă, substanțe volatile și sulf al produsului similar și al produsului în cauză, care ar trebui să aibă, în condiții normale de piață, un efect asupra prețurilor, cererea producătorului chinez și a utilizatorului care au cooperat a fost acceptată și a fost efectuată o ajustare suplimentară pentru a ține seama de aceste diferențe. |
| --- | --- |

(20)

Producătorul-exportator care a cooperat și un utilizator au afirmat că, pentru a efectua un calcul corect al subcotării, atunci când se compară prețurile practicate de industria comunitară pentru produsul similar și prețurile de import ale produsului în cauză, ar trebui efectuată o ajustare pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice. Pe de altă parte, anumiți producători comunitari au susținut că, deși într-o situație ipotetică Cocs 80+ provenit de la unii producători comunitari își poate justifica prețul mai mare bazându-se pe anumite caracteristici calitative, informațiile de care dispune Comisia arată că utilizatorii nu plătesc un preț mai mare pentru așa-numitele caracteristici calitative mai bune, în special în contextul în care sunt nevoiți să scadă prețurile din cauza dumpingului agresiv. Potrivit acestor producători ai industriei comunitare, deciziile de cumpărare ale industriei utilizatorilor se bazează doar pe prețul produsului provenit din China. Prin urmare, ajustările pentru a reflecta diferențele în caracteristicile fizice nu sunt justificate. Cu toate acestea, întrucât informațiile verificate furnizate de părțile interesate sugerează că există diferențe în ceea ce privește umiditatea, conținutul de cenușă, substanțe volatile și sulf al produsului similar și al produsului în cauză, care ar trebui să aibă, în condiții normale de piață, un efect asupra prețurilor, cererea producătorului chinez și a utilizatorului care au cooperat a fost acceptată și a fost efectuată o ajustare suplimentară pentru a ține seama de aceste diferențe.

| (21) | Pentru a compara produsul în cauză și Cocs 80+ produs de industria comunitară la același nivel comercial, pe lângă costurile suportate de importatorii din Comunitate menționați în considerentul 43 din regulamentul provizoriu ulterior importării, s-a efectuat de asemenea o ajustare în calculul subcotării prețurilor pentru costurile de descărcare. Din motive de claritate, se menționează, de asemenea, efectuarea unei ajustări a marjei de profit a importatorilor independenți, încă din etapa provizorie, în calculul subcotării prețurilor, deși aceasta nu a fost menționată expres în considerentul 43 din regulamentul provizoriu. Această ajustare a fost efectuată pe baza rentabilității verificate raportate de importatorul independent care a cooperat în timpul PA și se situează în intervalul de 5-10 % (4). |
| --- | --- |

(21)

Pentru a compara produsul în cauză și Cocs 80+ produs de industria comunitară la același nivel comercial, pe lângă costurile suportate de importatorii din Comunitate menționați în considerentul 43 din regulamentul provizoriu ulterior importării, s-a efectuat de asemenea o ajustare în calculul subcotării prețurilor pentru costurile de descărcare. Din motive de claritate, se menționează, de asemenea, efectuarea unei ajustări a marjei de profit a importatorilor independenți, încă din etapa provizorie, în calculul subcotării prețurilor, deși aceasta nu a fost menționată expres în considerentul 43 din regulamentul provizoriu. Această ajustare a fost efectuată pe baza rentabilității verificate raportate de importatorul independent care a cooperat în timpul PA și se situează în intervalul de 5-10 % (4).

| (22) | Marja provizorie de subcotare pentru RPC a fost modificată în mod corespunzător și s-a concluzionat că, în cursul PA, produsul în cauză originar din RPC s-a vândut în Comunitate la prețuri cu 5,7 % mai mici față de prețurile de vânzare ale industriei comunitare, atunci când sunt exprimate ca procent din prețurile industriei comunitare. |
| --- | --- |

(22)

Marja provizorie de subcotare pentru RPC a fost modificată în mod corespunzător și s-a concluzionat că, în cursul PA, produsul în cauză originar din RPC s-a vândut în Comunitate la prețuri cu 5,7 % mai mici față de prețurile de vânzare ale industriei comunitare, atunci când sunt exprimate ca procent din prețurile industriei comunitare.

4.   Situația industriei comunitare

| (23) | În absența oricăror informații noi și întemeiate sau argumente privind producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, investițiile și amploarea marjei de dumping, se confirmă concluziile de la considerentele 46-50, 53-54 și 60-61 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(23)

În absența oricăror informații noi și întemeiate sau argumente privind producția, capacitatea de producție și rata de utilizare a capacității, volumul vânzărilor, cota de piață, creșterea, stocurile, investițiile și amploarea marjei de dumping, se confirmă concluziile de la considerentele 46-50, 53-54 și 60-61 din regulamentul provizoriu.

(a)   Prețurile de vânzare în Comunitate

| (24) | Prețurile de vânzare în Comunitate menționate în considerentul 51 din regulamentul provizoriu au fost corectate și sunt indicate în tabelul de mai jos. Micile modificări aduse nu afectează concluziile privind prețurile de vânzare în Comunitate stabilite în considerentele 51 și 52 din regulamentul provizoriu. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Prețul unitar de pe piața CE
  (EUR/tonă) | 154 | 191 | 243 | 198 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 124 | 158 | 129 |

(24)

Prețurile de vânzare în Comunitate menționate în considerentul 51 din regulamentul provizoriu au fost corectate și sunt indicate în tabelul de mai jos. Micile modificări aduse nu afectează concluziile privind prețurile de vânzare în Comunitate stabilite în considerentele 51 și 52 din regulamentul provizoriu.

2003

2004

2005

PA

Prețul unitar de pe piața CE

(EUR/tonă)

154

191

243

198

Indice (2003 = 100)

100

124

158

129

(b)   Rentabilitatea, randamentul investițiilor, fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capitalul

| (25) | Calculul rentabilității prevăzut în regulamentul provizoriu a fost revizuit și a fost corectată o eroare. Cifrele corecte, prezentate în tabelul de mai jos, nu afectează concluziile privind tendința generală în evoluția rentabilității industriei comunitare, chiar dacă imaginea pe care o prezintă acestea este și mai puțin revelatoare. Rentabilitatea industriei comunitare a scăzut dramatic de la 16,2 % în 2005 la – 3,8 % în cursul PA. În urma corecției efectuate, au fost ajustate, de asemenea, cifrele privind randamentul investițiilor („RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Cifrele privind fluxul de lichidități rămân aceleași ca și în regulamentul provizoriu, dar sunt prezentate în tabelul de mai jos din motive de claritate. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți independenți
  (% din vânzările nete) | 8,1 % | 15,0 % | 16,2 % | –3,8 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 185 | 200 | –47 |
| RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor) | 2,2 % | 19,2 % | 13,3 % | –13,3 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 460 | 340 | – 180 |
| Flux de lichidități
  (1 000 EUR) | 17 641 | 13 633 | 34 600 | 4 669 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 77 | 196 | 26 |

(25)

Calculul rentabilității prevăzut în regulamentul provizoriu a fost revizuit și a fost corectată o eroare. Cifrele corecte, prezentate în tabelul de mai jos, nu afectează concluziile privind tendința generală în evoluția rentabilității industriei comunitare, chiar dacă imaginea pe care o prezintă acestea este și mai puțin revelatoare. Rentabilitatea industriei comunitare a scăzut dramatic de la 16,2 % în 2005 la – 3,8 % în cursul PA. În urma corecției efectuate, au fost ajustate, de asemenea, cifrele privind randamentul investițiilor („RI”), exprimat ca profit în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor. Cifrele privind fluxul de lichidități rămân aceleași ca și în regulamentul provizoriu, dar sunt prezentate în tabelul de mai jos din motive de claritate.

2003

2004

2005

PA

Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți independenți

(% din vânzările nete)

8,1 %

15,0 %

16,2 %

–3,8 %

Indice (2003 = 100)

100

185

200

–47

RI (profit în % din valoarea contabilă netă a investițiilor)

2,2 %

19,2 %

13,3 %

–13,3 %

Indice (2003 = 100)

100

460

340

– 180

Flux de lichidități

(1 000 EUR)

17 641

13 633

34 600

4 669

Indice (2003 = 100)

100

77

196

26

| (26) | În absența oricăror observații noi în acest sens, se confirmă concluziile stabilite în considerentul 58 din regulamentul provizoriu privind capacitatea industriei comunitare de a mobiliza capital. |
| --- | --- |

(26)

În absența oricăror observații noi în acest sens, se confirmă concluziile stabilite în considerentul 58 din regulamentul provizoriu privind capacitatea industriei comunitare de a mobiliza capital.

(c)   Ocuparea forței de muncă, productivitatea și salariile

| (27) | Cifrele privind productivitatea forței de muncă a industriei comunitare menționate în considerentul 59 din regulamentul de bază au fost corectate la rândul lor și sunt indicate în tabelul de mai jos. Aceste cifre corectate arată că productivitatea forței de muncă a industriei comunitare, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, au crescut ușor din 2003 până la PA. De asemenea, costurile salariale anuale pentru fiecare salariat sunt indicate mai detaliat decât în regulamentul provizoriu, din motive de claritate. | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Număr de salariați | 680 | 754 | 734 | 767 |
| Indice
  (2003 = 100) | 100 | 111 | 108 | 113 |
| Productivitate
  (tone/salariat) | 1 211 | 1 348 | 1 299 | 1 266 |
| Indice
  (2003 = 100) | 100 | 111 | 107 | 105 |
| Costuri salariale anuale pe salariat
  (EUR) | 28 096 | 27 784 | 29 453 | 30 502 |
| Indice
  (2003 = 100) | 100 | 99 | 105 | 109 |

(27)

Cifrele privind productivitatea forței de muncă a industriei comunitare menționate în considerentul 59 din regulamentul de bază au fost corectate la rândul lor și sunt indicate în tabelul de mai jos. Aceste cifre corectate arată că productivitatea forței de muncă a industriei comunitare, măsurată ca producție (tone) pe salariat pe an, au crescut ușor din 2003 până la PA. De asemenea, costurile salariale anuale pentru fiecare salariat sunt indicate mai detaliat decât în regulamentul provizoriu, din motive de claritate.

2003

2004

2005

PA

Număr de salariați

680

754

734

767

Indice

(2003 = 100)

100

111

108

113

Productivitate

(tone/salariat)

1 211

1 348

1 299

1 266

Indice

(2003 = 100)

100

111

107

105

Costuri salariale anuale pe salariat

(EUR)

28 096

27 784

29 453

30 502

Indice

(2003 = 100)

100

99

105

109

5.   Concluzii privind prejudiciul

| (28) | Ca urmare a comunicării concluziilor regulamentului provizoriu, un utilizator a adus obiecții, făcând trimitere la considerentele 64 și 67 din regulamentul provizoriu, cu privire la faptul că, la stabilirea concluziilor provizorii privind prejudiciul și, implicit, cauzalitatea, Comisia a ținut seama exclusiv de evoluția negativă a anumitor indicatori de piață care ar fi avut loc în decursul unei perioade foarte scurte de timp în loc să evalueze prejudiciul pe parcursul a trei-patru ani, conform practicilor curente. Utilizatorul se baza, în afirmațiile sale, pe presupunerea conform căreia industria comunitară nu a suferit niciun prejudiciu până la sfârșitul anului 2005, întrucât măsurile anterioare puteau fi prescrise la sfârșitul lui 2005. Deoarece PA s-a terminat în septembrie 2006, acest lucru ar însemna că prejudiciul adus industriei comunitare s-ar fi manifestat doar pe parcursul a câtorva luni în 2006. |
| --- | --- |

(28)

Ca urmare a comunicării concluziilor regulamentului provizoriu, un utilizator a adus obiecții, făcând trimitere la considerentele 64 și 67 din regulamentul provizoriu, cu privire la faptul că, la stabilirea concluziilor provizorii privind prejudiciul și, implicit, cauzalitatea, Comisia a ținut seama exclusiv de evoluția negativă a anumitor indicatori de piață care ar fi avut loc în decursul unei perioade foarte scurte de timp în loc să evalueze prejudiciul pe parcursul a trei-patru ani, conform practicilor curente. Utilizatorul se baza, în afirmațiile sale, pe presupunerea conform căreia industria comunitară nu a suferit niciun prejudiciu până la sfârșitul anului 2005, întrucât măsurile anterioare puteau fi prescrise la sfârșitul lui 2005. Deoarece PA s-a terminat în septembrie 2006, acest lucru ar însemna că prejudiciul adus industriei comunitare s-ar fi manifestat doar pe parcursul a câtorva luni în 2006.

| (29) | În acest sens, se precizează, în primul rând, că respectivul considerent 64 din regulamentul provizoriu, în care se face referire la evoluția anumitor indicatori de prejudiciu între 2005 și PA, trebuie interpretat în legătură cu considerentul anterior 63, în care este comentată evoluția indicatorilor de prejudiciu până în 2005. Legat de Comisie, rezultă clar din respectivele considerente din regulamentul provizoriu referitoare la indicatorii de prejudiciu că și-a urmat practicile curente și a examinat evoluția indicatorilor de prejudiciu pe parcursul unei perioade de aproape patru ani, adică de la începutul lui 2003 până în septembrie 2006. După cum se menționează în considerentul 63, anul 2004 a fost un an excepțional pe piața de Cocs 80+, având în vedere oferta redusă pe piață din cauza importurilor scăzute din RPC și închiderea unor uzine producătoare de Cocs 80+ în Comunitate. Niciuna dintre părți nu adus obiecții cu privire la situația excepțională pe piață în 2004, care s-a reflectat, de asemenea, în indicatorii din anul următor. Tocmai deoarece valorile de vârf din 2004 și 2005 sunt considerate excepționale, Comisia nu a acordat, în cazul de față, o atenție specială evoluției indicatorilor de prejudiciu între 2003 și PA. Se reamintește faptul că principalii indicatori financiari, în special rentabilitatea, au înregistrat o scădere dramatică, nu numai între 2005 și PA, ci și în 2003 în raport cu PA. |
| --- | --- |

(29)

În acest sens, se precizează, în primul rând, că respectivul considerent 64 din regulamentul provizoriu, în care se face referire la evoluția anumitor indicatori de prejudiciu între 2005 și PA, trebuie interpretat în legătură cu considerentul anterior 63, în care este comentată evoluția indicatorilor de prejudiciu până în 2005. Legat de Comisie, rezultă clar din respectivele considerente din regulamentul provizoriu referitoare la indicatorii de prejudiciu că și-a urmat practicile curente și a examinat evoluția indicatorilor de prejudiciu pe parcursul unei perioade de aproape patru ani, adică de la începutul lui 2003 până în septembrie 2006. După cum se menționează în considerentul 63, anul 2004 a fost un an excepțional pe piața de Cocs 80+, având în vedere oferta redusă pe piață din cauza importurilor scăzute din RPC și închiderea unor uzine producătoare de Cocs 80+ în Comunitate. Niciuna dintre părți nu adus obiecții cu privire la situația excepțională pe piață în 2004, care s-a reflectat, de asemenea, în indicatorii din anul următor. Tocmai deoarece valorile de vârf din 2004 și 2005 sunt considerate excepționale, Comisia nu a acordat, în cazul de față, o atenție specială evoluției indicatorilor de prejudiciu între 2003 și PA. Se reamintește faptul că principalii indicatori financiari, în special rentabilitatea, au înregistrat o scădere dramatică, nu numai între 2005 și PA, ci și în 2003 în raport cu PA.

| (30) | De asemenea, ar trebui remarcat că stabilirea oricăror concluzii privind starea industriei comunitare la sfârșitul anului 2005 pe baza faptului că producătorii din Comunitate nu au înaintat o cerere de examinare a măsurilor precedente care urmau să expire ar fi de natură pur speculativă. |
| --- | --- |

(30)

De asemenea, ar trebui remarcat că stabilirea oricăror concluzii privind starea industriei comunitare la sfârșitul anului 2005 pe baza faptului că producătorii din Comunitate nu au înaintat o cerere de examinare a măsurilor precedente care urmau să expire ar fi de natură pur speculativă.

| (31) | Prin urmare, trebuie respinsă obiecția conform căreia Comisia a analizat situația prejudiciului numai pentru câteva luni în 2006. |
| --- | --- |

(31)

Prin urmare, trebuie respinsă obiecția conform căreia Comisia a analizat situația prejudiciului numai pentru câteva luni în 2006.

| (32) | Factorii revizuiți menționați anterior, și anume rentabilitatea, randamentul investițiilor și productivitatea industriei comunitare, nu influențează tendințele prevăzute în regulamentul provizoriu. De asemenea, marja de subcotare revizuită a rămas la un nivel superior nivelului de minimis. Pe baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind prejudiciul material suferit de industria comunitară, prevăzute în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În absența oricăror alte observații sau argumente noi și justificate, se confirmă în mod definitiv concluziile menționate. |
| --- | --- |

(32)

Factorii revizuiți menționați anterior, și anume rentabilitatea, randamentul investițiilor și productivitatea industriei comunitare, nu influențează tendințele prevăzute în regulamentul provizoriu. De asemenea, marja de subcotare revizuită a rămas la un nivel superior nivelului de minimis. Pe baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind prejudiciul material suferit de industria comunitară, prevăzute în regulamentul provizoriu, nu se modifică. În absența oricăror alte observații sau argumente noi și justificate, se confirmă în mod definitiv concluziile menționate.

F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Efectul importurilor care fac obiectul unui dumping

| (33) | În conformitate cu cele menționate în considerentul 22, se constată că, în cursul PA, prețurile medii ale importurilor din RPC au fost cu 5,7 % sub prețul mediu al industriei comunitare. Revizuirea marjei de subcotare nu afectează concluziile privind efectul importurilor care fac obiectul unui dumping stabilite în considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(33)

În conformitate cu cele menționate în considerentul 22, se constată că, în cursul PA, prețurile medii ale importurilor din RPC au fost cu 5,7 % sub prețul mediu al industriei comunitare. Revizuirea marjei de subcotare nu afectează concluziile privind efectul importurilor care fac obiectul unui dumping stabilite în considerentele 67-69 din regulamentul provizoriu.

2.   Fluctuațiile cursurilor de schimb

| (34) | Un utilizator a pretins că evoluțiile pe piață după PA arată că situația în timpul PA a fost excepțională și că prețurile au început să crească din nou după PA. Utilizatorul respectiv a afirmat că scăderea temporară a prețurilor în timpul PA se datora în mare măsură cursului de schimb nefavorabil din USD spre EUR, faptului că prețurile pentru Cocs 80+ pe piețele mondiale sunt exprimate, în general, în USD, precum și dificultății de a ajusta prețurile, care sunt de obicei negociate anual, la noua situație a cursului de schimb. În acest sens, se precizează că, în conformitate cu rezultatele anchetei, prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari pe teritoriul UE sunt exprimate, în general, nu în USD, ci în EUR sau în alte monede europene. De asemenea, creșterea prețurilor care a urmat după PA, susținută de utilizatorul respectiv, care ar coincide cu un USD și mai slab față de EUR, nu oferă o justificare logică argumentului conform căruia prețurile în scădere ale Cocs 80+ au fost cauzate de o tendință negativă a cursului de schimb USD-EUR. |
| --- | --- |

(34)

Un utilizator a pretins că evoluțiile pe piață după PA arată că situația în timpul PA a fost excepțională și că prețurile au început să crească din nou după PA. Utilizatorul respectiv a afirmat că scăderea temporară a prețurilor în timpul PA se datora în mare măsură cursului de schimb nefavorabil din USD spre EUR, faptului că prețurile pentru Cocs 80+ pe piețele mondiale sunt exprimate, în general, în USD, precum și dificultății de a ajusta prețurile, care sunt de obicei negociate anual, la noua situație a cursului de schimb. În acest sens, se precizează că, în conformitate cu rezultatele anchetei, prețurile de vânzare ale producătorilor comunitari pe teritoriul UE sunt exprimate, în general, nu în USD, ci în EUR sau în alte monede europene. De asemenea, creșterea prețurilor care a urmat după PA, susținută de utilizatorul respectiv, care ar coincide cu un USD și mai slab față de EUR, nu oferă o justificare logică argumentului conform căruia prețurile în scădere ale Cocs 80+ au fost cauzate de o tendință negativă a cursului de schimb USD-EUR.

3.   Prejudiciul autoprovocat

| (35) | Un utilizator a afirmat că pretinsul prejudiciu suferit de industria comunitară cauzat de prețurile în scădere s-a datorat în principal politicii agresive a prețurilor practicate de unii producători europeni care vând la prețuri mai mici decât prețurile de import din China. Cu toate acestea, ancheta nu a dovedit existența unei „politici agresive a prețurilor” între anumiți producători europeni. S-a constatat că, întrucât producătorii vând de obicei în zone apropiate geografic din cauza costurilor de transport considerabile, concurența dintre producătorii europeni are loc în principal pe piețele regionale și nu la nivel comunitar. Prin urmare, prețurile mai mici practicate de unii producători nu au cauzat prejudicii altor producători europeni. De asemenea, faptul că există concurență între anumiți producători europeni nu înseamnă că prețurile de import din China care fac obiectul unui dumping nu i-au împins pe respectivii producători să se întreacă în oferte mai mult decât ar fi făcut-o într-o situație de concurență loială din partea producătorilor chinezi și să vândă astfel la prețuri greu de menținut. |
| --- | --- |

(35)

Un utilizator a afirmat că pretinsul prejudiciu suferit de industria comunitară cauzat de prețurile în scădere s-a datorat în principal politicii agresive a prețurilor practicate de unii producători europeni care vând la prețuri mai mici decât prețurile de import din China. Cu toate acestea, ancheta nu a dovedit existența unei „politici agresive a prețurilor” între anumiți producători europeni. S-a constatat că, întrucât producătorii vând de obicei în zone apropiate geografic din cauza costurilor de transport considerabile, concurența dintre producătorii europeni are loc în principal pe piețele regionale și nu la nivel comunitar. Prin urmare, prețurile mai mici practicate de unii producători nu au cauzat prejudicii altor producători europeni. De asemenea, faptul că există concurență între anumiți producători europeni nu înseamnă că prețurile de import din China care fac obiectul unui dumping nu i-au împins pe respectivii producători să se întreacă în oferte mai mult decât ar fi făcut-o într-o situație de concurență loială din partea producătorilor chinezi și să vândă astfel la prețuri greu de menținut.

| (36) | Utilizatorul respectiv a afirmat, de asemenea, că cea mai mare cotă de creștere a consumului între 2003 și PA au suportat-o producătorii comunitari și nu importurile din China. Deși acest lucru ar putea fi adevărat în termeni absoluți, în termeni relativi situația se prezintă altfel: ancheta a arătat că importurile din China, care au avut o cotă de piață de 24 % în 2003, au suportat aproape jumătate din creșterea consumului între 2003 și PA. |
| --- | --- |

(36)

Utilizatorul respectiv a afirmat, de asemenea, că cea mai mare cotă de creștere a consumului între 2003 și PA au suportat-o producătorii comunitari și nu importurile din China. Deși acest lucru ar putea fi adevărat în termeni absoluți, în termeni relativi situația se prezintă altfel: ancheta a arătat că importurile din China, care au avut o cotă de piață de 24 % în 2003, au suportat aproape jumătate din creșterea consumului între 2003 și PA.

| (37) | Același utilizator a afirmat, de asemenea, că în condiții de creștere a consumului, industria comunitară a fost incapabilă să-și sporească cota de piață deoarece nu și-a mărit capacitatea de producție. Prin urmare, creșterea consumului comunitar a trebuit să fie suportată de importurile din China. Cu toate acestea, faptul că industria comunitară nu și-a mărit capacitatea în pas cu creșterea consumului poate fi văzut mai degrabă ca o consecință a mediului de investiții nesigur creat de presiunea prețurilor exercitată de importurile din China care fac obiectul unui dumping decât o cauză a prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(37)

Același utilizator a afirmat, de asemenea, că în condiții de creștere a consumului, industria comunitară a fost incapabilă să-și sporească cota de piață deoarece nu și-a mărit capacitatea de producție. Prin urmare, creșterea consumului comunitar a trebuit să fie suportată de importurile din China. Cu toate acestea, faptul că industria comunitară nu și-a mărit capacitatea în pas cu creșterea consumului poate fi văzut mai degrabă ca o consecință a mediului de investiții nesigur creat de presiunea prețurilor exercitată de importurile din China care fac obiectul unui dumping decât o cauză a prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (38) | Se precizează că industria comunitară a beneficiat de o capacitate de rezervă de aproximativ 120 000 de tone în timpul PA, a cărei utilizare nu era viabilă din punct de vedere economic din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din China care fac obiectul unui dumping. De asemenea, un producător comunitar și-a redus semnificativ producția din 2005 până la PA, iar după PA a întrerupt producția de Cocs 80+. Din cauza caracterului specific al acestei industrii, închiderea temporară a procesului de producție determină deteriorarea utilajelor de producție (cuptoarele), ceea ce implică investiții suplimentare în cazul relansării producției. În condițiile unei piețe caracterizate printr-o scădere semnificativă a prețurilor, nu avea sens, din punct de vedere economic, să se investească în refacerea cuptoarelor închise sau în construirea de cuptoare noi. |
| --- | --- |

(38)

Se precizează că industria comunitară a beneficiat de o capacitate de rezervă de aproximativ 120 000 de tone în timpul PA, a cărei utilizare nu era viabilă din punct de vedere economic din cauza presiunii asupra prețurilor exercitate de importurile din China care fac obiectul unui dumping. De asemenea, un producător comunitar și-a redus semnificativ producția din 2005 până la PA, iar după PA a întrerupt producția de Cocs 80+. Din cauza caracterului specific al acestei industrii, închiderea temporară a procesului de producție determină deteriorarea utilajelor de producție (cuptoarele), ceea ce implică investiții suplimentare în cazul relansării producției. În condițiile unei piețe caracterizate printr-o scădere semnificativă a prețurilor, nu avea sens, din punct de vedere economic, să se investească în refacerea cuptoarelor închise sau în construirea de cuptoare noi.

| (39) | O parte interesată a afirmat, de asemenea, că o cauză majoră a presupusului prejudiciu adus industriei comunitare era reprezentată de creșterea costurilor salariale. Cu toate acestea, ancheta a arătat că creșterea generală a numărului de angajați ai industriei comunitare se poate atribui unui singur producător, care și-a sporit în același timp productivitatea. Ceilalți producători comunitari și-au menținut destul de stabil nivelul de ocupare a forței de muncă, deși s-au confruntat cu o scădere a producției. Acest fapt poate fi explicat prin caracterul procesului de producție propriu acestei industrii, unde personalul care are grijă de funcționarea utilajului de producție rămâne practic neschimbat, indiferent dacă întreprinderea funcționează la capacitate maximă sau redusă, determinând o scădere a productivității odată cu scăderea producției. |
| --- | --- |

(39)

O parte interesată a afirmat, de asemenea, că o cauză majoră a presupusului prejudiciu adus industriei comunitare era reprezentată de creșterea costurilor salariale. Cu toate acestea, ancheta a arătat că creșterea generală a numărului de angajați ai industriei comunitare se poate atribui unui singur producător, care și-a sporit în același timp productivitatea. Ceilalți producători comunitari și-au menținut destul de stabil nivelul de ocupare a forței de muncă, deși s-au confruntat cu o scădere a producției. Acest fapt poate fi explicat prin caracterul procesului de producție propriu acestei industrii, unde personalul care are grijă de funcționarea utilajului de producție rămâne practic neschimbat, indiferent dacă întreprinderea funcționează la capacitate maximă sau redusă, determinând o scădere a productivității odată cu scăderea producției.

| (40) | În orice caz, chiar dacă unii producători comunitari au suportat costuri salariale nejustificat de ridicate în timp ce producția era în scădere, nu se poate considera că aceasta este o cauză semnificativă a prejudiciului, având în vedere efectul minim pe care l-au avut fluctuațiile costurilor salariale asupra rentabilității generale a industriei comunitare. Cu titlu de exemplu, creșterea costurilor salariale (1,8 MEUR) explică mai puțin de 1 % din pierderea rentabilității totale a industriei comunitare, care a scăzut dramatic de la 16,2 % la – 3,8 % între 2005 și PA (echivalentul unei pierderi de profit de circa 39 MEUR). |
| --- | --- |

(40)

În orice caz, chiar dacă unii producători comunitari au suportat costuri salariale nejustificat de ridicate în timp ce producția era în scădere, nu se poate considera că aceasta este o cauză semnificativă a prejudiciului, având în vedere efectul minim pe care l-au avut fluctuațiile costurilor salariale asupra rentabilității generale a industriei comunitare. Cu titlu de exemplu, creșterea costurilor salariale (1,8 MEUR) explică mai puțin de 1 % din pierderea rentabilității totale a industriei comunitare, care a scăzut dramatic de la 16,2 % la – 3,8 % între 2005 și PA (echivalentul unei pierderi de profit de circa 39 MEUR).

4.   Prețurile materiilor prime; dezavantaje naturale sub aspectul accesului la materii prime

| (41) | Cu privire la prețurile materiilor prime, astfel cum se menționează în considerentul 75 din regulamentul provizoriu, noile calcule au arătat că, în cursul perioadei examinate, materia primă de bază pentru producerea de Cocs 80+, cărbunele cocsificabil, a reprezentat aproximativ 60 % din costul de producție de Cocs 80 + al industriei comunitare. |
| --- | --- |

(41)

Cu privire la prețurile materiilor prime, astfel cum se menționează în considerentul 75 din regulamentul provizoriu, noile calcule au arătat că, în cursul perioadei examinate, materia primă de bază pentru producerea de Cocs 80+, cărbunele cocsificabil, a reprezentat aproximativ 60 % din costul de producție de Cocs 80 + al industriei comunitare.

| (42) | Una dintre părțile interesate a afirmat că prețurile ridicate ale materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, au afectat industria comunitară mai puternic decât industria chineză, din cauza accesului facil la materia primă al celei din urmă, transformând industria comunitară într-o industrie necompetitivă, chiar și în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că, având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu se pot formula concluzii generale în ceea ce privește facilitatea accesului la materii prime de către producătorii-exportatori chinezi. De asemenea, trebuie notat faptul că un producător din industria comunitară, care deține o proporție semnificativă din producția totală a industriei comunitare, utilizează cărbune cocsificabil din surse locale. În plus, după cum s-a menționat deja în considerentul 76 din regulamentul provizoriu, până la perioada de anchetă, creșterea prețurilor materiilor prime a putut fi repercutată de industria comunitară asupra prețurilor de vânzare. Mai mult, se observă că, în conformitate cu informațiile disponibile privind piața, China recurge, de asemenea, parțial la materii prime importate, importând în prezent cantități semnificative de cărbune cocsificabil din Australia. |
| --- | --- |

(42)

Una dintre părțile interesate a afirmat că prețurile ridicate ale materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, au afectat industria comunitară mai puternic decât industria chineză, din cauza accesului facil la materia primă al celei din urmă, transformând industria comunitară într-o industrie necompetitivă, chiar și în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că, având în vedere cooperarea foarte limitată din partea producătorilor-exportatori chinezi, nu se pot formula concluzii generale în ceea ce privește facilitatea accesului la materii prime de către producătorii-exportatori chinezi. De asemenea, trebuie notat faptul că un producător din industria comunitară, care deține o proporție semnificativă din producția totală a industriei comunitare, utilizează cărbune cocsificabil din surse locale. În plus, după cum s-a menționat deja în considerentul 76 din regulamentul provizoriu, până la perioada de anchetă, creșterea prețurilor materiilor prime a putut fi repercutată de industria comunitară asupra prețurilor de vânzare. Mai mult, se observă că, în conformitate cu informațiile disponibile privind piața, China recurge, de asemenea, parțial la materii prime importate, importând în prezent cantități semnificative de cărbune cocsificabil din Australia.

| (43) | O altă parte interesată a sugerat faptul că analiza privind legătura de cauzalitate este incorectă, deoarece pune la îndoială modul în care industria comunitară, care era rentabilă în 2003, ar fi putut suferi pierderi în cursul perioadei de anchetă și imposibilitatea acesteia de a mai acoperi prețurile ridicate ale materiilor prime, chiar dacă creșterea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare între 2003 și perioada de anchetă era mult mai semnificativă decât impactul creșterii prețurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(43)

O altă parte interesată a sugerat faptul că analiza privind legătura de cauzalitate este incorectă, deoarece pune la îndoială modul în care industria comunitară, care era rentabilă în 2003, ar fi putut suferi pierderi în cursul perioadei de anchetă și imposibilitatea acesteia de a mai acoperi prețurile ridicate ale materiilor prime, chiar dacă creșterea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare între 2003 și perioada de anchetă era mult mai semnificativă decât impactul creșterii prețurilor materiilor prime.

| (44) | Se observă în acest sens că, deși este adevărat că prețurile de vânzare ale industriei comunitare au fost mai mari în cursul perioadei de anchetă decât în 2003 (a se vedea considerentul 51 din regulamentul provizoriu), prețurile materiilor prime, care reprezintă componenta principală a costului de producție, erau proporțional și mai ridicate (a se vedea considerentul 75 din regulamentul provizoriu, precum și considerentul 41 de mai sus). Prin urmare, argumentul se respinge. |
| --- | --- |

(44)

Se observă în acest sens că, deși este adevărat că prețurile de vânzare ale industriei comunitare au fost mai mari în cursul perioadei de anchetă decât în 2003 (a se vedea considerentul 51 din regulamentul provizoriu), prețurile materiilor prime, care reprezintă componenta principală a costului de producție, erau proporțional și mai ridicate (a se vedea considerentul 75 din regulamentul provizoriu, precum și considerentul 41 de mai sus). Prin urmare, argumentul se respinge.

5.   Concluzii privind legătura de cauzalitate

| (45) | În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă considerentele 67-80 din regulamentul provizoriu, cu excepția revizuirilor aduse considerentelor 67 și 75, astfel cum s-a menționat anterior. |
| --- | --- |

(45)

În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă considerentele 67-80 din regulamentul provizoriu, cu excepția revizuirilor aduse considerentelor 67 și 75, astfel cum s-a menționat anterior.

| (46) | În lumina celor menționate mai sus, se confirmă concluziile provizorii de existență a unei legături de cauzalitate între prejudiciul material suportat de industria comunitară și importurile chinezești care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(46)

În lumina celor menționate mai sus, se confirmă concluziile provizorii de existență a unei legături de cauzalitate între prejudiciul material suportat de industria comunitară și importurile chinezești care fac obiectul unui dumping.

G.   INTERESUL COMUNITAR

1.   Evoluții după perioada de anchetă

| (47) | S-au primit comentarii referitoare la necesitatea de a lua în considerare anumite evoluții importante ulterioare perioadei de anchetă, atât de la anumiți producători comunitari, precum și de la producătorul-exportator care a cooperat și de la utilizatori. Comentariile se referă în special la creșterile semnificative ale prețului de piață al Cocs 80+, în ceea ce privește prețul importurilor chinezești, precum și prețurile de vânzare ale industriei comunitare. |
| --- | --- |

(47)

S-au primit comentarii referitoare la necesitatea de a lua în considerare anumite evoluții importante ulterioare perioadei de anchetă, atât de la anumiți producători comunitari, precum și de la producătorul-exportator care a cooperat și de la utilizatori. Comentariile se referă în special la creșterile semnificative ale prețului de piață al Cocs 80+, în ceea ce privește prețul importurilor chinezești, precum și prețurile de vânzare ale industriei comunitare.

| (48) | Părțile interesate menționate au atribuit creșterea prețurilor de import în principal anumitor măsuri puse recent în aplicare de guvernul chinez pentru a descuraja exportul de materiale cu consum energetic ridicat, inclusiv cocsul, cum ar fi majorarea taxei de export și distribuția restrictivă de licențe de export. Un utilizator a afirmat că este posibil ca respectivele măsuri să fie de durată, având în vedere modificările structurale din politica Chinei, prin care produsele energetice semibrute precum Cocs 80+ sunt destinate pieței interne pentru a genera valoare adăugată din surse locale. Pe de altă parte, producătorii comunitari au afirmat că actualul nivel ridicat al prețurilor este temporar și poate face obiectul unor modificări în orice moment, la discreția guvernului RPC. Același utilizator a susținut, de asemenea, că rentabilitatea producătorilor comunitari se situează în prezent la un nivel ridicat datorită unei creșteri semnificative a prețurilor de vânzare după perioada de anchetă. Potrivit respectivului utilizator, se preconizează că prețurile de vânzare ale industriei comunitare să aibă o tendință de creștere pe termen lung, datorită unei creșteri semnificative a consumului în industria de vată minerală bazaltică, a absenței oricărei creșteri a capacității de producție în UE și, în special, din cauza schimbărilor fundamentale din politica Chinei, care a redus în mod semnificativ exporturile din RPC. |
| --- | --- |

(48)

Părțile interesate menționate au atribuit creșterea prețurilor de import în principal anumitor măsuri puse recent în aplicare de guvernul chinez pentru a descuraja exportul de materiale cu consum energetic ridicat, inclusiv cocsul, cum ar fi majorarea taxei de export și distribuția restrictivă de licențe de export. Un utilizator a afirmat că este posibil ca respectivele măsuri să fie de durată, având în vedere modificările structurale din politica Chinei, prin care produsele energetice semibrute precum Cocs 80+ sunt destinate pieței interne pentru a genera valoare adăugată din surse locale. Pe de altă parte, producătorii comunitari au afirmat că actualul nivel ridicat al prețurilor este temporar și poate face obiectul unor modificări în orice moment, la discreția guvernului RPC. Același utilizator a susținut, de asemenea, că rentabilitatea producătorilor comunitari se situează în prezent la un nivel ridicat datorită unei creșteri semnificative a prețurilor de vânzare după perioada de anchetă. Potrivit respectivului utilizator, se preconizează că prețurile de vânzare ale industriei comunitare să aibă o tendință de creștere pe termen lung, datorită unei creșteri semnificative a consumului în industria de vată minerală bazaltică, a absenței oricărei creșteri a capacității de producție în UE și, în special, din cauza schimbărilor fundamentale din politica Chinei, care a redus în mod semnificativ exporturile din RPC.

| (49) | În măsura în care respectivul utilizator a sugerat că presupusa longevitate a (i) exporturilor chinezești restricționate și (ii) a nivelului presupus ridicat de rentabilitate a industriei comunitare contrazice justificarea impunerii măsurilor antidumping, ar trebui menționat în primul rând că, deși este adevărat că guvernul chinez a pus în aplicare măsuri care descurajează exportul de materiale cu consum energetic ridicat, nu există informații disponibile pentru a trage concluzii privind permanența acestor măsuri. Dimpotrivă, experiența dobândită în trecut, în special în 2004 și 2005, a arătat că politica de influențare a exporturilor se poate schimba destul de rapid. În al doilea rând, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile cu privire la dumping și prejudiciu, care se referă la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă, nu sunt, în mod normal, luate în considerare. |
| --- | --- |

(49)

În măsura în care respectivul utilizator a sugerat că presupusa longevitate a (i) exporturilor chinezești restricționate și (ii) a nivelului presupus ridicat de rentabilitate a industriei comunitare contrazice justificarea impunerii măsurilor antidumping, ar trebui menționat în primul rând că, deși este adevărat că guvernul chinez a pus în aplicare măsuri care descurajează exportul de materiale cu consum energetic ridicat, nu există informații disponibile pentru a trage concluzii privind permanența acestor măsuri. Dimpotrivă, experiența dobândită în trecut, în special în 2004 și 2005, a arătat că politica de influențare a exporturilor se poate schimba destul de rapid. În al doilea rând, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile cu privire la dumping și prejudiciu, care se referă la o perioadă ulterioară perioadei de anchetă, nu sunt, în mod normal, luate în considerare.

| (50) | Cu toate acestea, au fost confirmate creșteri semnificative observate în prețurile importurilor chinezești de Cocs 80+ în considerentul 112 din regulamentul provizoriu și au fost luate în considerare în alegerea prețului minim de import (PMI) ca formă a măsurii. Tendința de menținere a prețurilor de import ridicate peste nivelurile prejudiciabile după adoptarea regulamentul provizoriu este confirmată de rapoarte de piață publicate, precum și de informațiile de care dispune Comisia referitoare la importurile de Cocs 80+ din RPC efectuate după impunerea măsurilor provizorii. Această situație se reflectă în alegerea măsurii definitive propuse, un preț minim de import, prevăzut în considerentul 75 de mai jos. |
| --- | --- |

(50)

Cu toate acestea, au fost confirmate creșteri semnificative observate în prețurile importurilor chinezești de Cocs 80+ în considerentul 112 din regulamentul provizoriu și au fost luate în considerare în alegerea prețului minim de import (PMI) ca formă a măsurii. Tendința de menținere a prețurilor de import ridicate peste nivelurile prejudiciabile după adoptarea regulamentul provizoriu este confirmată de rapoarte de piață publicate, precum și de informațiile de care dispune Comisia referitoare la importurile de Cocs 80+ din RPC efectuate după impunerea măsurilor provizorii. Această situație se reflectă în alegerea măsurii definitive propuse, un preț minim de import, prevăzut în considerentul 75 de mai jos.

| (51) | Anumiți producători comunitari au susținut că nivelurile ridicate ale prețurilor de import observate după perioada de anchetă se datorau, de asemenea, tarifelor de navlosire pentru transportul vrac care a crescut în mod substanțial după perioada de anchetă, determinând o creștere a prețului CIF al produsului în cauză. Aceștia au afirmat că, dat fiind că prețul minim de import este determinat pe baza prețului CIF, acesta nu se referă la chestiunea importurilor la prețuri de dumping, deoarece prețurile de import se aliniază la prețul minim de import, atunci când includ tariful de navlosire. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile referitoare la dumpingul ulterior perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari menționați nici nu au stabilit modul în care, în opinia lor, presupusele creșteri ale tarifelor de navlosire ar trebui să fie luate în considerare în acest sens. |
| --- | --- |

(51)

Anumiți producători comunitari au susținut că nivelurile ridicate ale prețurilor de import observate după perioada de anchetă se datorau, de asemenea, tarifelor de navlosire pentru transportul vrac care a crescut în mod substanțial după perioada de anchetă, determinând o creștere a prețului CIF al produsului în cauză. Aceștia au afirmat că, dat fiind că prețul minim de import este determinat pe baza prețului CIF, acesta nu se referă la chestiunea importurilor la prețuri de dumping, deoarece prețurile de import se aliniază la prețul minim de import, atunci când includ tariful de navlosire. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile referitoare la dumpingul ulterior perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari menționați nici nu au stabilit modul în care, în opinia lor, presupusele creșteri ale tarifelor de navlosire ar trebui să fie luate în considerare în acest sens.

| (52) | De asemenea, producătorii comunitari menționați au afirmat că un preț minim de import bazat pe costul materiei prime în cursul perioadei de anchetă nu înlătură în mod corespunzător prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, având în vedere că o creștere substanțială a tarifelor de navlosire după perioada de anchetă ar afecta costul materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, pe care industria comunitară îl obține în principal din străinătate. În acest sens, se reamintește faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile ulterioare perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari nu au cuantificat efectul pe care o presupusă creștere a tarifelor de navlosire l-ar avea asupra costului de producție a Cocs 80+ al industriei comunitare, ci doar au furnizat câteva rapoarte de piață publicate privind tarifele de navlosire. Acestea nu permit totuși efectuarea unor calcule suficient de detaliate privind impactul pentru industria comunitară în ansamblul său, ținând cont, în special, de faptul că producătorii comunitari își achiziționează materia primă din diferite surse și că unul dintre producătorii comunitari majori nu ar fi afectat de creșterea tarifelor de navlosire, deoarece utilizează materie primă din surse locale. Prin urmare, argumentul producătorilor comunitari este respins. |
| --- | --- |

(52)

De asemenea, producătorii comunitari menționați au afirmat că un preț minim de import bazat pe costul materiei prime în cursul perioadei de anchetă nu înlătură în mod corespunzător prejudiciul cauzat de importurile care fac obiectul unui dumping, având în vedere că o creștere substanțială a tarifelor de navlosire după perioada de anchetă ar afecta costul materiei prime de bază, cărbunele cocsificabil, pe care industria comunitară îl obține în principal din străinătate. În acest sens, se reamintește faptul că, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) din regulamentul de bază, informațiile ulterioare perioadei de anchetă nu se iau, în mod normal, în considerare. În plus, producătorii comunitari nu au cuantificat efectul pe care o presupusă creștere a tarifelor de navlosire l-ar avea asupra costului de producție a Cocs 80+ al industriei comunitare, ci doar au furnizat câteva rapoarte de piață publicate privind tarifele de navlosire. Acestea nu permit totuși efectuarea unor calcule suficient de detaliate privind impactul pentru industria comunitară în ansamblul său, ținând cont, în special, de faptul că producătorii comunitari își achiziționează materia primă din diferite surse și că unul dintre producătorii comunitari majori nu ar fi afectat de creșterea tarifelor de navlosire, deoarece utilizează materie primă din surse locale. Prin urmare, argumentul producătorilor comunitari este respins.

2.   Interesul industriei comunitare

| (53) | În completarea comentariilor referitoare la evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă prezentate mai sus în considerentele 47-50, un utilizator a afirmat, de asemenea, că analizarea interesului industriei comunitare pentru impunerea măsurilor se bazează exclusiv pe constatările din PA, fără a reflecta întreaga perioadă de examinare a prejudiciului. În acest sens, se menționează că analiza posibilelor consecințe pentru industria comunitară de pe urma impunerii măsurilor antidumping sau neimpunerii acestora este dedusă din analiza prejudiciului, pe care Comisia l-a întreprins cu privire la evoluția indicatorilor de prejudiciu în cursul întregii perioade analizate, astfel cum se menționează în considerentele 28 și 29. Prin urmare, acest argument se respinge. |
| --- | --- |

(53)

În completarea comentariilor referitoare la evoluțiile ulterioare perioadei de anchetă prezentate mai sus în considerentele 47-50, un utilizator a afirmat, de asemenea, că analizarea interesului industriei comunitare pentru impunerea măsurilor se bazează exclusiv pe constatările din PA, fără a reflecta întreaga perioadă de examinare a prejudiciului. În acest sens, se menționează că analiza posibilelor consecințe pentru industria comunitară de pe urma impunerii măsurilor antidumping sau neimpunerii acestora este dedusă din analiza prejudiciului, pe care Comisia l-a întreprins cu privire la evoluția indicatorilor de prejudiciu în cursul întregii perioade analizate, astfel cum se menționează în considerentele 28 și 29. Prin urmare, acest argument se respinge.

| (54) | În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă concluzia din considerentele 82-84 din regulamentul provizoriu privind interesul industriei comunitare. |
| --- | --- |

(54)

În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă concluzia din considerentele 82-84 din regulamentul provizoriu privind interesul industriei comunitare.

3.   Interesul importatorilor/comercianților independenți din Comunitate

| (55) | În absența altor observații din partea importatorilor/comercianților, se confirmă concluziile din considerentele 85-87 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(55)

În absența altor observații din partea importatorilor/comercianților, se confirmă concluziile din considerentele 85-87 din regulamentul provizoriu.

4.   Interesul utilizatorilor

(a)   Producătorii de vată minerală bazaltică

| (56) | În absența unor informații noi și justificate sau argumente privind subiectul în cauză, se confirmă considerentele 89-91 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se confirmă, de asemenea, că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costului de producție al producătorului de vată minerală bazaltică care a cooperat, cu o creștere maximă ipotetică de aproximativ 1 %, astfel cum este menționat în considerentul 98 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(56)

În absența unor informații noi și justificate sau argumente privind subiectul în cauză, se confirmă considerentele 89-91 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, se confirmă, de asemenea, că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costului de producție al producătorului de vată minerală bazaltică care a cooperat, cu o creștere maximă ipotetică de aproximativ 1 %, astfel cum este menționat în considerentul 98 din regulamentul provizoriu.

(b)   Turnătoriile

| (57) | După stadiul provizoriu, Comisia a intensificat ancheta în ceea ce privește posibilul impact al măsurilor asupra utilizatorilor, în special asupra turnătoriilor. În acest scop, s-au solicitat informații suplimentare din partea CAEF și a asociațiilor naționale de turnătorie. Informațiile primite confirmă concluziile provizorii, bazate pe răspunsurile la chestionarele utilizatorilor, astfel cum este menționat în considerentele 93 și 94 din regulamentul provizoriu, că efectul Cocs 80+ în costul total de producție al turnătoriilor este relativ moderat. Deși cota Cocs 80+ în costul de producție al utilizatorilor depinde de produs, s-a constatat că aceasta se situează în general între 2 % și 5 %. |
| --- | --- |

(57)

După stadiul provizoriu, Comisia a intensificat ancheta în ceea ce privește posibilul impact al măsurilor asupra utilizatorilor, în special asupra turnătoriilor. În acest scop, s-au solicitat informații suplimentare din partea CAEF și a asociațiilor naționale de turnătorie. Informațiile primite confirmă concluziile provizorii, bazate pe răspunsurile la chestionarele utilizatorilor, astfel cum este menționat în considerentele 93 și 94 din regulamentul provizoriu, că efectul Cocs 80+ în costul total de producție al turnătoriilor este relativ moderat. Deși cota Cocs 80+ în costul de producție al utilizatorilor depinde de produs, s-a constatat că aceasta se situează în general între 2 % și 5 %.

| (58) | În ceea ce privește rentabilitatea turnătoriilor, menționată în considerentul 93 din regulamentul provizoriu, s-a constatat că aceasta se situează între 2 % și 6 %. Această situație este conformă cu informațiile furnizate de CAEF, bazate pe un studiu al rentabilității, care analizează un număr de 93 de turnătorii în 2006 și conform căruia rentabilitatea medie a turnătoriilor metalurgice este de 4,4 % (marja medie fiind de 2,8 % pentru turnătoriile care produc pentru sectorul autovehiculelor și de 6,4 % pentru cele care produc pentru sectorul construcțiilor de mașini). |
| --- | --- |

(58)

În ceea ce privește rentabilitatea turnătoriilor, menționată în considerentul 93 din regulamentul provizoriu, s-a constatat că aceasta se situează între 2 % și 6 %. Această situație este conformă cu informațiile furnizate de CAEF, bazate pe un studiu al rentabilității, care analizează un număr de 93 de turnătorii în 2006 și conform căruia rentabilitatea medie a turnătoriilor metalurgice este de 4,4 % (marja medie fiind de 2,8 % pentru turnătoriile care produc pentru sectorul autovehiculelor și de 6,4 % pentru cele care produc pentru sectorul construcțiilor de mașini).

| (59) | Informațiile suplimentare menționate anterior au confirmat, de asemenea, concluziile provizorii că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costurilor de producție al turnătoriilor, antrenând o creștere maximă ipotetică de aproximativ 1 %. Se remarcă faptul că, pentru o mare parte a turnătoriilor incluse în analiza menționată în considerentul 93 din regulamentul provizoriu, acest procent este chiar cu mult sub nivelul de 1 %. |
| --- | --- |

(59)

Informațiile suplimentare menționate anterior au confirmat, de asemenea, concluziile provizorii că o taxă la nivelul marjei de subcotare ar avea un efect foarte limitat asupra costurilor de producție al turnătoriilor, antrenând o creștere maximă ipotetică de aproximativ 1 %. Se remarcă faptul că, pentru o mare parte a turnătoriilor incluse în analiza menționată în considerentul 93 din regulamentul provizoriu, acest procent este chiar cu mult sub nivelul de 1 %.

| (60) | Cu toate acestea, anumite părți interesate au susținut că, dată fiind marja medie de profit scăzută a turnătoriilor europene, acestea nu pot menține creșteri semnificative ale prețurilor pentru Cocs 80+, pe care le-ar putea repercuta cu greu asupra clienților lor. În acest sens, se remarcă faptul că nu poate fi exclus ca unele turnătorii să nu poată menține nivelurile actuale ale prețului pentru Cocs 80+. Cu toate acestea, creșterile de preț de după PA nu par să fie puse pe seama măsurilor antidumping, dat fiind faptul că PMI impuse de regulamentul provizoriu se situează cu mult sub nivelul actual al prețului pieței și că au început să se înregistreze creșteri de preț înainte ca măsurile provizorii să fie instituite. |
| --- | --- |

(60)

Cu toate acestea, anumite părți interesate au susținut că, dată fiind marja medie de profit scăzută a turnătoriilor europene, acestea nu pot menține creșteri semnificative ale prețurilor pentru Cocs 80+, pe care le-ar putea repercuta cu greu asupra clienților lor. În acest sens, se remarcă faptul că nu poate fi exclus ca unele turnătorii să nu poată menține nivelurile actuale ale prețului pentru Cocs 80+. Cu toate acestea, creșterile de preț de după PA nu par să fie puse pe seama măsurilor antidumping, dat fiind faptul că PMI impuse de regulamentul provizoriu se situează cu mult sub nivelul actual al prețului pieței și că au început să se înregistreze creșteri de preț înainte ca măsurile provizorii să fie instituite.

(c)   Siguranța aprovizionării

| (61) | Unii utilizatori au reiterat, de asemenea, afirmațiile făcute anterior referitoare la siguranța aprovizionării cu Cocs 80+ și au afirmat că măsurile îi vor afecta dramatic pe utilizatorii comunitari, pentru care Cocs 80+ reprezintă o materie primă de importanță strategică. Cu toate acestea, ei au afirmat în același timp că instituirea măsurilor antidumping nu va avea efect sau va avea numai efecte marginale asupra exporturilor chinezești. În plus, forma și nivelul măsurilor antidumping adoptate în acest caz sunt concepute să funcționeze ca un mecanism de siguranță pentru industria comunitară, fără a denatura însă în mod artificial piața în detrimentul industriei utilizatorilor. Ancheta a indicat că orice risc de deficit de aprovizionare, dacă acesta există, poate fi cauzat de o posibilă creștere a cererii interne în China și de actuala politică a Chinei de descurajare a exporturilor de materiale cu consum energetic ridicat și nu de măsura antidumping. |
| --- | --- |

(61)

Unii utilizatori au reiterat, de asemenea, afirmațiile făcute anterior referitoare la siguranța aprovizionării cu Cocs 80+ și au afirmat că măsurile îi vor afecta dramatic pe utilizatorii comunitari, pentru care Cocs 80+ reprezintă o materie primă de importanță strategică. Cu toate acestea, ei au afirmat în același timp că instituirea măsurilor antidumping nu va avea efect sau va avea numai efecte marginale asupra exporturilor chinezești. În plus, forma și nivelul măsurilor antidumping adoptate în acest caz sunt concepute să funcționeze ca un mecanism de siguranță pentru industria comunitară, fără a denatura însă în mod artificial piața în detrimentul industriei utilizatorilor. Ancheta a indicat că orice risc de deficit de aprovizionare, dacă acesta există, poate fi cauzat de o posibilă creștere a cererii interne în China și de actuala politică a Chinei de descurajare a exporturilor de materiale cu consum energetic ridicat și nu de măsura antidumping.

5.   Concluzie privind interesul comunitar

| (62) | Analiza suplimentară de mai sus cu privire la interesul utilizatorilor comunitari nu a modificat concluziile provizorii în acest sens. Chiar dacă, în anumite cazuri, sarcina ar trebui să fie suportată în totalitate de către utilizator/importator, orice impact financiar negativ asupra celui din urmă ar fi, în orice caz, neglijabil. În baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind interesul comunitar, așa cum sunt prevăzute în regulamentul provizoriu, nu sunt modificate. În absența altor observații, acestea sunt confirmate definitiv. |
| --- | --- |

(62)

Analiza suplimentară de mai sus cu privire la interesul utilizatorilor comunitari nu a modificat concluziile provizorii în acest sens. Chiar dacă, în anumite cazuri, sarcina ar trebui să fie suportată în totalitate de către utilizator/importator, orice impact financiar negativ asupra celui din urmă ar fi, în orice caz, neglijabil. În baza acestui fapt, se consideră că respectivele concluzii privind interesul comunitar, așa cum sunt prevăzute în regulamentul provizoriu, nu sunt modificate. În absența altor observații, acestea sunt confirmate definitiv.

H.   MĂSURILE DEFINITIVE

1.   Nivelul de eliminare a prejudiciului

| (63) | Marja de profit înainte de impozitare utilizată în regulamentul provizoriu pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului se baza pe marja medie de profit realizată de către industria comunitară în cursul anilor 2003-2005, calculată provizoriu ca fiind 15,3 % din cifra de afaceri. Aceasta era considerată ca fiind marja de profit înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea-o obține în mod rezonabil în acest sector în condiții de concurență normale, respectiv în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(63)

Marja de profit înainte de impozitare utilizată în regulamentul provizoriu pentru a calcula nivelul de eliminare a prejudiciului se baza pe marja medie de profit realizată de către industria comunitară în cursul anilor 2003-2005, calculată provizoriu ca fiind 15,3 % din cifra de afaceri. Aceasta era considerată ca fiind marja de profit înainte de impozitare pe care o industrie de acest tip ar putea-o obține în mod rezonabil în acest sector în condiții de concurență normale, respectiv în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (64) | Mai multe părți interesate au contestat nivelul marjei de profit utilizat în mod provizoriu. Un utilizator a afirmat că rata profitului de 15,3 % este exagerată, susținând că nivelurile de profit realizate de industria comunitară în 2004 și 2005 au fost excepționale, survenind într-un moment în care penuria de Cocs 80+ chinezesc era atât de semnificativă încât măsurile antidumping au fost suspendate. Acest utilizator a afirmat că nu există o justificare valabilă pentru utilizarea unei marje de profit semnificativ mai mare decât cea constatată în ancheta anterioară. Se remarcă faptul că marja de profit utilizată în stadiul definitiv al anchetei anterioare era de 10,5 %. |
| --- | --- |

(64)

Mai multe părți interesate au contestat nivelul marjei de profit utilizat în mod provizoriu. Un utilizator a afirmat că rata profitului de 15,3 % este exagerată, susținând că nivelurile de profit realizate de industria comunitară în 2004 și 2005 au fost excepționale, survenind într-un moment în care penuria de Cocs 80+ chinezesc era atât de semnificativă încât măsurile antidumping au fost suspendate. Acest utilizator a afirmat că nu există o justificare valabilă pentru utilizarea unei marje de profit semnificativ mai mare decât cea constatată în ancheta anterioară. Se remarcă faptul că marja de profit utilizată în stadiul definitiv al anchetei anterioare era de 10,5 %.

| (65) | Producătorul-exportator chinez care a cooperat a susținut argumentul că marja de profit utilizată în mod provizoriu este denaturată de profiturile ridicate din 2004 și 2005 obținute datorită condițiilor excepționale de piață. Acest producător-exportator a susținut că produsul Cocs 80+ este un produs de bază și că o rată a profitului de 5 % ar corespunde mai bine ratelor de profit utilizate anterior pentru produsele de bază. |
| --- | --- |

(65)

Producătorul-exportator chinez care a cooperat a susținut argumentul că marja de profit utilizată în mod provizoriu este denaturată de profiturile ridicate din 2004 și 2005 obținute datorită condițiilor excepționale de piață. Acest producător-exportator a susținut că produsul Cocs 80+ este un produs de bază și că o rată a profitului de 5 % ar corespunde mai bine ratelor de profit utilizate anterior pentru produsele de bază.

| (66) | Pe de altă parte, unii producători comunitari au susținut că o marjă de profit de 15,3 % nu este adecvată pentru eliminarea prejudiciului, dat fiind că producătorii menționați au realizat în trecut niveluri mai ridicate de profit în absența deprecierii prețurilor cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping. Aceștia au susținut că marja de profit de 15,3 % nu ar fi suficientă pentru a permite producătorilor comunitari să facă investițiile necesare pentru a respecta standardele obligatorii de mediu și pentru a revitaliza sau reactiva instalațiile de producție oprite. S-a susținut că o astfel de restructurare a producției comunitare ar permite producătorilor comunitari să satisfacă cererea crescută de Cocs 80+. Producătorii comunitari în cauză nu au prezentat totuși o cifră exactă a nivelului marjei de profit pe care o consideră rezonabilă. |
| --- | --- |

(66)

Pe de altă parte, unii producători comunitari au susținut că o marjă de profit de 15,3 % nu este adecvată pentru eliminarea prejudiciului, dat fiind că producătorii menționați au realizat în trecut niveluri mai ridicate de profit în absența deprecierii prețurilor cauzate de importurile care fac obiectul unui dumping. Aceștia au susținut că marja de profit de 15,3 % nu ar fi suficientă pentru a permite producătorilor comunitari să facă investițiile necesare pentru a respecta standardele obligatorii de mediu și pentru a revitaliza sau reactiva instalațiile de producție oprite. S-a susținut că o astfel de restructurare a producției comunitare ar permite producătorilor comunitari să satisfacă cererea crescută de Cocs 80+. Producătorii comunitari în cauză nu au prezentat totuși o cifră exactă a nivelului marjei de profit pe care o consideră rezonabilă.

| (67) | Mai întâi, trebuie remarcat faptul că, în lumina constatărilor reexaminate privind rentabilitatea menționate în considerentul 25, s-a constatat că rentabilitatea medie ponderată obținută în cursul anilor 2003-2005 a fost de fapt de 13,1 % în loc de 15,3 % astfel cum este menționat în considerentul 107 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(67)

Mai întâi, trebuie remarcat faptul că, în lumina constatărilor reexaminate privind rentabilitatea menționate în considerentul 25, s-a constatat că rentabilitatea medie ponderată obținută în cursul anilor 2003-2005 a fost de fapt de 13,1 % în loc de 15,3 % astfel cum este menționat în considerentul 107 din regulamentul provizoriu.

| (68) | În al doilea rând, metodologia utilizată pentru a determina nivelul de eliminare a prejudiciului a fost reexaminată ca urmare a observațiilor primite. S-a considerat că anii utilizați ca reper ar putea fi într-adevăr considerați nereprezentativi în condiții normale, în măsura în care anul 2004 a fost un an deosebit de bun în ceea ce privește profitul (15 %), din cauza unei penurii semnificative de Cocs 80+ chinezesc pe piață. Această situație excepțională s-a reflectat din nou în 2005 (16,2 %). Pe de altă parte, în 2003, industria comunitară era probabil încă într-un proces de recuperare în urma practicilor anterioare de dumping, reflectat într-o marjă de profit ceva mai scăzută (8,1 %). În schimb, ținta de profit de 10,5 % utilizată în ancheta anterioară s-a bazat pe trei ani consecutivi (1995-1997) înainte ca importurile din China să pătrundă masiv pe piață. Prin urmare, acesta pare să reflecte mult mai adecvat rentabilitatea pe care acest tip de industrie o poate obține în absența importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(68)

În al doilea rând, metodologia utilizată pentru a determina nivelul de eliminare a prejudiciului a fost reexaminată ca urmare a observațiilor primite. S-a considerat că anii utilizați ca reper ar putea fi într-adevăr considerați nereprezentativi în condiții normale, în măsura în care anul 2004 a fost un an deosebit de bun în ceea ce privește profitul (15 %), din cauza unei penurii semnificative de Cocs 80+ chinezesc pe piață. Această situație excepțională s-a reflectat din nou în 2005 (16,2 %). Pe de altă parte, în 2003, industria comunitară era probabil încă într-un proces de recuperare în urma practicilor anterioare de dumping, reflectat într-o marjă de profit ceva mai scăzută (8,1 %). În schimb, ținta de profit de 10,5 % utilizată în ancheta anterioară s-a bazat pe trei ani consecutivi (1995-1997) înainte ca importurile din China să pătrundă masiv pe piață. Prin urmare, acesta pare să reflecte mult mai adecvat rentabilitatea pe care acest tip de industrie o poate obține în absența importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (69) | În ceea ce privește pretențiile anumitor producători comunitari pentru o marjă de profit necesară pentru a permite investiții, se observă faptul că un astfel de criteriu este irelevant atunci se determină nivelul de eliminare a prejudiciului. Într-adevăr, marja de profit utilizată în momentul calculării prețului indicativ, înlăturând prejudiciul în cauză, trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(69)

În ceea ce privește pretențiile anumitor producători comunitari pentru o marjă de profit necesară pentru a permite investiții, se observă faptul că un astfel de criteriu este irelevant atunci se determină nivelul de eliminare a prejudiciului. Într-adevăr, marja de profit utilizată în momentul calculării prețului indicativ, înlăturând prejudiciul în cauză, trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară s-ar putea baza în condiții normale de concurență, adică în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping.

| (70) | Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că industria comunitară s-ar putea aștepta în mod rezonabil să obțină o marjă de profit înainte de impozitare de 10,5 % în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, iar această marjă de profit a fost utilizată în concluziile definitive. |
| --- | --- |

(70)

Având în vedere cele menționate anterior, se concluzionează că industria comunitară s-ar putea aștepta în mod rezonabil să obțină o marjă de profit înainte de impozitare de 10,5 % în absența importurilor care fac obiectul unui dumping, iar această marjă de profit a fost utilizată în concluziile definitive.

| (71) | Prețurile de import chinezești ajustate pentru calcularea subcotării prețurilor (a se vedea considerentele 20 și 21) au fost comparate, pentru PA, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare, pentru a reflecta marja de profit, astfel cum este revizuită în prezent (a se vedea considerentul 70). Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea totală de import CIF, avea un nivel de 25,8 %, și anume un nivel mai mic decât marja de dumping constatată. |
| --- | --- |

(71)

Prețurile de import chinezești ajustate pentru calcularea subcotării prețurilor (a se vedea considerentele 20 și 21) au fost comparate, pentru PA, cu prețul neprejudiciabil al produsului similar vândut de industria comunitară pe piața comunitară. Prețul neprejudiciabil a fost obținut prin ajustarea prețului de vânzare al industriei comunitare, pentru a reflecta marja de profit, astfel cum este revizuită în prezent (a se vedea considerentul 70). Diferența rezultată din această comparație, exprimată în procente din valoarea totală de import CIF, avea un nivel de 25,8 %, și anume un nivel mai mic decât marja de dumping constatată.

| (72) | Dat fiind că niciun producător-exportator nu a solicitat un tratament individual, un singur nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat pentru toți exportatorii din RPC. |
| --- | --- |

(72)

Dat fiind că niciun producător-exportator nu a solicitat un tratament individual, un singur nivel de eliminare a prejudiciului a fost calculat pentru toți exportatorii din RPC.

2.   Măsurile definitive

| (73) | Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul comunitar și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat. |
| --- | --- |

(73)

Având în vedere concluziile formulate cu privire la dumping, prejudiciu, legătura de cauzalitate și interesul comunitar și în conformitate cu articolul 9 alineatul (4) din regulamentul de bază, ar trebui instituită o taxă antidumping definitivă la nivelul marjei celei mai scăzute de dumping sau de prejudiciu constatate, în conformitate cu regula taxei celei mai mici. În acest caz, nivelul taxei ar trebui stabilit, în consecință, la nivelul prejudiciului constatat.

| (74) | Având în vedere cele menționate anterior, taxa definitivă ar trebui stabilită la 25,8 %. |
| --- | --- |

(74)

Având în vedere cele menționate anterior, taxa definitivă ar trebui stabilită la 25,8 %.

3.   Forma măsurilor

| (75) | Regulamentul provizoriu a instituit o taxă antidumping sub forma unui preț minim de import. Având în vedere că argumentele pentru alegerea unui PMI ca formă a măsurii menționate în considerentul 112 din regulamentul provizoriu sunt încă valabile, iar în absența oricăror observații împotriva acestei alegeri, se confirmă PMI ca formă a măsurii. |
| --- | --- |

(75)

Regulamentul provizoriu a instituit o taxă antidumping sub forma unui preț minim de import. Având în vedere că argumentele pentru alegerea unui PMI ca formă a măsurii menționate în considerentul 112 din regulamentul provizoriu sunt încă valabile, iar în absența oricăror observații împotriva acestei alegeri, se confirmă PMI ca formă a măsurii.

| (76) | În conformitate cu considerentul 117 din regulamentul provizoriu, Comisia a analizat în profunzime fezabilitatea unui sistem de indexare care să fie aplicat PMI. În acest scop, Comisia a analizat diferite opțiuni de indexare, în special evoluția prețului cărbunelui cocsificabil, materia primă de bază pentru producerea de Cocs 80+. De asemenea, anumiți producători comunitari au susținut că PMI ar trebui să fie legat de costul cărbunelui cocsificabil. Cu toate acestea, s-a constatat că fluctuația prețului pentru Cocs 80+ nu se explică suficient prin evoluția prețului cărbunelui cocsificabil sau a oricărui alt cost de producție important. Prin urmare, s-a hotărât că PMI nu ar trebui să fie indexat. |
| --- | --- |

(76)

În conformitate cu considerentul 117 din regulamentul provizoriu, Comisia a analizat în profunzime fezabilitatea unui sistem de indexare care să fie aplicat PMI. În acest scop, Comisia a analizat diferite opțiuni de indexare, în special evoluția prețului cărbunelui cocsificabil, materia primă de bază pentru producerea de Cocs 80+. De asemenea, anumiți producători comunitari au susținut că PMI ar trebui să fie legat de costul cărbunelui cocsificabil. Cu toate acestea, s-a constatat că fluctuația prețului pentru Cocs 80+ nu se explică suficient prin evoluția prețului cărbunelui cocsificabil sau a oricărui alt cost de producție important. Prin urmare, s-a hotărât că PMI nu ar trebui să fie indexat.

| (77) | Valoarea prețului minim de import rezultă din aplicarea marjei de prejudiciu la prețurile de export utilizate în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului în cursul PA. Prețul minim definitiv de import astfel calculat este de 197 EUR pe tonă. |
| --- | --- |

(77)

Valoarea prețului minim de import rezultă din aplicarea marjei de prejudiciu la prețurile de export utilizate în calculul nivelului de eliminare a prejudiciului în cursul PA. Prețul minim definitiv de import astfel calculat este de 197 EUR pe tonă.

4.   Punere în aplicare

| (78) | În absența oricăror observații privind punerea în aplicare a măsurilor, se confirmă considerentele 114-116 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(78)

În absența oricăror observații privind punerea în aplicare a măsurilor, se confirmă considerentele 114-116 din regulamentul provizoriu.

| (79) | Au existat preocupări în legătură cu aplicabilitatea acestor măsuri în ceea ce privește metoda de măsurare a cocsului pentru a determina proporțiile de Cocs 80+ și Cocs 80– prezente într-un transport mixt. Ancheta a demonstrat că importatorii de Cocs 80+ impun, printre altele, criterii stricte pentru dimensiune și umiditate, iar la sosirea produsului achiziționat în Comunitate sunt efectuate măsurători de control de către importator pentru a asigura respectarea acestor criterii. Utilizatorii principali de Cocs din CE sunt certificați în conformitate cu standardul ISO 9001:2000 sau sisteme echivalente de gestionare a calității, care impun prezentarea certificatelor de origine și a certificatului de conformitate pentru fiecare transport. Aceste certificate de conformitate care atestă, de asemenea, specificațiile referitoare la dimensiuni pot fi solicitate de autoritățile vamale de aplicare în scopul verificării exactitudinii informațiilor conținute în declarația vamală. |
| --- | --- |

(79)

Au existat preocupări în legătură cu aplicabilitatea acestor măsuri în ceea ce privește metoda de măsurare a cocsului pentru a determina proporțiile de Cocs 80+ și Cocs 80– prezente într-un transport mixt. Ancheta a demonstrat că importatorii de Cocs 80+ impun, printre altele, criterii stricte pentru dimensiune și umiditate, iar la sosirea produsului achiziționat în Comunitate sunt efectuate măsurători de control de către importator pentru a asigura respectarea acestor criterii. Utilizatorii principali de Cocs din CE sunt certificați în conformitate cu standardul ISO 9001:2000 sau sisteme echivalente de gestionare a calității, care impun prezentarea certificatelor de origine și a certificatului de conformitate pentru fiecare transport. Aceste certificate de conformitate care atestă, de asemenea, specificațiile referitoare la dimensiuni pot fi solicitate de autoritățile vamale de aplicare în scopul verificării exactitudinii informațiilor conținute în declarația vamală.

| (80) | Cele două standarde ISO aplicate de industrie sunt ISO 728:1995 și ISO 18238:2006, care stabilesc metoda de măsurare, respectiv metoda de eșantionare a cantității de cocs care trebuie măsurată. Faptul că respectivele standarde se aplică deja de către industria importatoare arată că acestea sunt aplicabile și, prin urmare, sunt relevante pentru punerea în aplicare a acestor măsuri. |
| --- | --- |

(80)

Cele două standarde ISO aplicate de industrie sunt ISO 728:1995 și ISO 18238:2006, care stabilesc metoda de măsurare, respectiv metoda de eșantionare a cantității de cocs care trebuie măsurată. Faptul că respectivele standarde se aplică deja de către industria importatoare arată că acestea sunt aplicabile și, prin urmare, sunt relevante pentru punerea în aplicare a acestor măsuri.

I.   PERCEPEREA CU TITLU DEFINITIV A TAXEI PROVIZORII

| (81) | Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul taxei definitive instituite. În cazul în care taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse provizoriu în plus față de nivelul taxei antidumping definitive ar trebui restituite, |
| --- | --- |

(81)

Având în vedere amploarea marjei de dumping constatate și dat fiind nivelul prejudiciului cauzat industriei comunitare, se consideră necesară perceperea definitivă a sumelor depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie instituită de regulamentul provizoriu la nivelul taxei definitive instituite. În cazul în care taxa definitivă este mai mică decât taxa provizorie, sumele depuse provizoriu în plus față de nivelul taxei antidumping definitive ar trebui restituite,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Se instituie o taxă antidumping definitivă la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Cocs 80+) originar din Republica Populară Chineză și încadrat la codul NC ex 2704 00 19 (cod TARIC 2704001910). Diametrul bucăților de cocs se determină în conformitate cu standardul ISO 728:1995.

(2)   Nivelul taxei antidumping definitive aplicabile produselor descrise la alineatul (1) este egală cu diferența dintre prețul minim de import de 197 EUR pe tonă și prețul net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire, în toate cazurile în care acesta din urmă este mai mic decât prețul minim de import.

(3)   Taxa antidumping se aplică, de asemenea, în mod proporțional, cocsului din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm care este expediat sub formă de amestec conținând cocs și cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm și cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mic, cu excepția cazului în care se stabilește că cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm nu depășește 20 % din greutatea netă uscată a transportului mixt. Cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm conținut în astfel de amestecuri poate fi determinată în conformitate cu articolele 68-70 din Regulamentul (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului din 12 octombrie 1992 de instituire a Codului Vamal Comunitar (5), în cadrul căruia, printre altele, se prevede că autoritățile vamale pot solicita declarantului să prezinte alte documente în scopul verificării exactitudinii informațiilor conținute în declarația vamală și pot efectua verificarea mărfurilor și ridica eșantioane pentru analiză sau pentru examinare detaliată. În cazurile în care cantitatea de cocs din cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm este determinată pe baza eșantioanelor, acestea se aleg în conformitate cu standardul ISO 18238:2006.

(4)   În cazul în care mărfurile au fost deteriorate înainte de a fi puse în circulație și, prin urmare, prețul efectiv plătit sau de plătit este calculat în mod proporțional în scopul stabilirii valorii în vamă în conformitate cu articolul 145 din Regulamentul (CEE) nr. 2454/93 al Comisiei din 2 iulie 1993 de stabilire a unor dispoziții de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2913/92 al Consiliului de instituire a Codului Vamal Comunitar (6), prețul minim de import stabilit mai sus se reduce în mod proporțional cu prețul efectiv plătit sau de plătit. Prin urmare, taxa care trebuie percepută este egală cu diferența dintre prețul minim de import redus și prețul redus net franco frontieră comunitară, înainte de vămuire.

(5)   În absența unor dispoziții contrare, se aplică dispozițiile în vigoare în materie de taxe vamale.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxă antidumping provizorie în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1071/2007 de instituire a unei taxe antidumping provizorii la importurile de cocs de cărbune în bucăți cu un diametru mai mare de 80 mm (Cocs 80+) originare din Republica Populară Chineză se percep cu titlu definitiv la nivelul taxei definitive instituite în conformitate cu articolul 1. Se restituie sumele depuse în plus față de nivelul taxei definitive.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 313, 20.12.2006, p. 15.

2

(3)  JO L 244, 19.9.2007, p. 3.

3

(4)  Din motive de confidențialitate, această cifră este prezentată doar sub formă de interval.

4

(5)  JO L 302, 19.10.1992, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1791/2006 (JO L 363, 20.12.2006, p. 1).

5

(6)  JO L 253, 11.10.1993, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 214/2007 (JO L 62, 1.3.2007, p. 6).

6

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/33 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/33

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 240/2008 AL CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de abrogare a unei taxe antidumping definitive la importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina în urma unei reexaminări efectuate în perspectiva expirării măsurilor în temeiul articolului 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9 și articolul 11 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei prezentată după consultarea comitetului consultativ,

întrucât:

A.   PROCEDURĂ

1.   Măsuri în vigoare

| (1) | În ianuarie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 92/2002 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive cuprinse între 7,81 EUR și 16,84 EUR pe tonă la importurile de uree, în soluție apoasă sau nu, originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina. Prin același regulament au fost instituite taxe antidumping definitive cuprinse între 6,18 EUR și 21,43 EUR pe tonă la importurile de uree originară din Estonia, Lituania, Bulgaria și România, taxe care au fost abrogate din oficiu la 1 mai 2004 și, respectiv, la 1 ianuarie 2007, data aderării acestor țări la Comunitate. |
| --- | --- |

(1)

În ianuarie 2002, prin Regulamentul (CE) nr. 92/2002 (2), Consiliul a instituit taxe antidumping definitive cuprinse între 7,81 EUR și 16,84 EUR pe tonă la importurile de uree, în soluție apoasă sau nu, originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina. Prin același regulament au fost instituite taxe antidumping definitive cuprinse între 6,18 EUR și 21,43 EUR pe tonă la importurile de uree originară din Estonia, Lituania, Bulgaria și România, taxe care au fost abrogate din oficiu la 1 mai 2004 și, respectiv, la 1 ianuarie 2007, data aderării acestor țări la Comunitate.

2.   Cererea de reexaminare

| (2) | În aprilie 2006, Comisia a publicat un aviz de expirare iminentă a măsurilor existente (3). La data de 17 octombrie 2006, Comisia a primit o cerere de reexaminare a acestor măsuri în perspectiva expirării acestora în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(2)

În aprilie 2006, Comisia a publicat un aviz de expirare iminentă a măsurilor existente (3). La data de 17 octombrie 2006, Comisia a primit o cerere de reexaminare a acestor măsuri în perspectiva expirării acestora în temeiul articolului 11 alineatul (2) din regulamentul de bază.

| (3) | Această cerere a fost depusă de Asociația europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unor producători reprezentând un procent majoritar, în cazul de față peste 50 % din totalul producției comunitare de uree. |
| --- | --- |

(3)

Această cerere a fost depusă de Asociația europeană a producătorilor de îngrășăminte (EFMA) (denumită în continuare „solicitantul”) în numele unor producători reprezentând un procent majoritar, în cazul de față peste 50 % din totalul producției comunitare de uree.

| (4) | Solicitantul a invocat și a pus la dispoziție elemente de probă prima facie suficiente pentru susținerea cauzei sale, conform cărora expirarea măsurilor ar avea drept consecință probabilă continuarea sau reapariția dumpingului și prejudicierea industriei comunitare în ceea ce privește importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina (denumite în continuare „țările în cauză”). |
| --- | --- |

(4)

Solicitantul a invocat și a pus la dispoziție elemente de probă prima facie suficiente pentru susținerea cauzei sale, conform cărora expirarea măsurilor ar avea drept consecință probabilă continuarea sau reapariția dumpingului și prejudicierea industriei comunitare în ceea ce privește importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina (denumite în continuare „țările în cauză”).

| (5) | Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a început această reexaminare printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4). |
| --- | --- |

(5)

Stabilind, ca urmare a consultării comitetului consultativ, că există suficiente elemente de probă pentru inițierea unei reexaminări în perspectiva expirării măsurilor în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, Comisia a început această reexaminare printr-un aviz de inițiere publicat în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
   (4).

3.   Anchete privind alte țări

| (6) | În mai 2006, Comisia a inițiat o reexaminare (5) a taxelor antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 901/2001 al Consiliului (6) privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de uree originară din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază. Ca urmare a acestei reexaminări, Consiliul a abrogat, prin Regulamentul (CE) nr. 907/2007 (7), taxele antidumping la importurile de uree originară din Rusia. S-a ajuns la concluzia că prejudicierea materială adusă industriei comunitare nu a continuat și că reapariția acestui prejudiciu în absența măsurilor este improbabilă. |
| --- | --- |

(6)

În mai 2006, Comisia a inițiat o reexaminare (5) a taxelor antidumping definitive impuse prin Regulamentul (CE) nr. 901/2001 al Consiliului (6) privind instituirea unui drept antidumping definitiv la importurile de uree originară din Rusia, în conformitate cu articolul 11 alineatele (2) și (3) din regulamentul de bază. Ca urmare a acestei reexaminări, Consiliul a abrogat, prin Regulamentul (CE) nr. 907/2007 (7), taxele antidumping la importurile de uree originară din Rusia. S-a ajuns la concluzia că prejudicierea materială adusă industriei comunitare nu a continuat și că reapariția acestui prejudiciu în absența măsurilor este improbabilă.

4.   Ancheta actuală

4.1.   Perioada de anchetă

| (7) | Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2005-30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a acoperit perioada începând cu anul 2002 până la sfârșitul PAR („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(7)

Ancheta privind continuarea sau reapariția dumpingului și a prejudiciului a acoperit perioada 1 octombrie 2005-30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada anchetei de reexaminare” sau „PAR”). Analiza tendințelor relevante pentru evaluarea probabilității unei continuări sau reapariții a prejudiciului a acoperit perioada începând cu anul 2002 până la sfârșitul PAR („perioada examinată”).

4.2.   Părțile vizate de anchetă

| (8) | Comisia a informat oficial solicitantul, producătorii comunitari, producătorii-exportatori din Belarus, Croația, Libia și Ucraina (denumiți în continuare „exportatorii în cauză”), importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile acestora cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții guvernelor țărilor exportatoare cu privire la inițierea reexaminării. |
| --- | --- |

(8)

Comisia a informat oficial solicitantul, producătorii comunitari, producătorii-exportatori din Belarus, Croația, Libia și Ucraina (denumiți în continuare „exportatorii în cauză”), importatorii, comercianții, utilizatorii și asociațiile acestora cunoscuți ca fiind interesați, precum și reprezentanții guvernelor țărilor exportatoare cu privire la inițierea reexaminării.

| (9) | Comisia a trimis chestionare tuturor acestor părți, precum și celor care și-au manifestat interesul în termenul prevăzut în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(9)

Comisia a trimis chestionare tuturor acestor părți, precum și celor care și-au manifestat interesul în termenul prevăzut în avizul de inițiere.

| (10) | Comisia a dat posibilitatea părților în cauză de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul limită fixat în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(10)

Comisia a dat posibilitatea părților în cauză de a-și face cunoscute în scris punctele de vedere și de a solicita o audiere în termenul limită fixat în avizul de inițiere.

| (11) | S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate. |
| --- | --- |

(11)

S-a acordat dreptul la o audiere tuturor părților interesate care au solicitat acest lucru și care au arătat că existau motive speciale pentru care ar trebui să fie audiate.

| (12) | Având în vedere numărul mare al producătorilor comunitari, al importatorilor în Comunitate și al producătorilor-exportatori din Ucraina, s-a considerat oportun, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se examineze necesitatea recurgerii la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală a eșantionării și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere. |
| --- | --- |

(12)

Având în vedere numărul mare al producătorilor comunitari, al importatorilor în Comunitate și al producătorilor-exportatori din Ucraina, s-a considerat oportun, în conformitate cu articolul 17 din regulamentul de bază, să se examineze necesitatea recurgerii la eșantionare. Pentru a permite Comisiei să ia o decizie privind necesitatea reală a eșantionării și, în caz afirmativ, să selecteze un eșantion, părților de mai sus li s-a cerut, în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) din regulamentul de bază, să se facă cunoscute în termen de 15 zile de la deschiderea anchetei și să furnizeze Comisiei informațiile solicitate în avizul de inițiere.

| (13) | În ceea ce privește importatorii în Comunitate, s-a obținut un nivel foarte scăzut de cooperare, un singur importator exprimându-și intenția de a coopera. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe importatori. |
| --- | --- |

(13)

În ceea ce privește importatorii în Comunitate, s-a obținut un nivel foarte scăzut de cooperare, un singur importator exprimându-și intenția de a coopera. În consecință, s-a decis că eșantionarea nu este necesară în ceea ce îi privește pe importatori.

| (14) | Doisprezece producători comunitari au completat în mod corespunzător formularul privind eșantionarea și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Pentru eșantionare au fost selectate patru dintre cele douăsprezece societăți, acestea fiind considerate reprezentative pentru industria comunitară în ceea ce privește volumul de producție și cel al vânzărilor de uree în Comunitate. Cei patru producători comunitari care au constituit eșantionul au reprezentat aproximativ 60 % din producția totală a industriei comunitare din cursul PAR, pe când cei doisprezece producători comunitari menționați mai sus au reprezentat aproximativ 80 % din producția comunitară totală. Acest eșantion a constituit cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări din Comunitate care a putut fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil. |
| --- | --- |

(14)

Doisprezece producători comunitari au completat în mod corespunzător formularul privind eșantionarea și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Pentru eșantionare au fost selectate patru dintre cele douăsprezece societăți, acestea fiind considerate reprezentative pentru industria comunitară în ceea ce privește volumul de producție și cel al vânzărilor de uree în Comunitate. Cei patru producători comunitari care au constituit eșantionul au reprezentat aproximativ 60 % din producția totală a industriei comunitare din cursul PAR, pe când cei doisprezece producători comunitari menționați mai sus au reprezentat aproximativ 80 % din producția comunitară totală. Acest eșantion a constituit cel mai mare volum reprezentativ de producție și de vânzări din Comunitate care a putut fi analizat în mod rezonabil în termenul disponibil.

| (15) | Patru producători-exportatori din Ucraina au completat în mod corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Acești patru producători-exportatori au reprezentat aproape 100 % din totalul exporturilor din Ucraina către Comunitate în cursul PAR. Din cauza numărului redus de societăți din Ucraina care au cooperat, s-a hotărât să nu se aplice eșantionarea, toate societățile fiind invitate să răspundă la un chestionar. |
| --- | --- |

(15)

Patru producători-exportatori din Ucraina au completat în mod corespunzător formularul privind eșantionarea în termenul fixat și au acceptat în mod oficial să coopereze în continuare în cadrul anchetei. Acești patru producători-exportatori au reprezentat aproape 100 % din totalul exporturilor din Ucraina către Comunitate în cursul PAR. Din cauza numărului redus de societăți din Ucraina care au cooperat, s-a hotărât să nu se aplice eșantionarea, toate societățile fiind invitate să răspundă la un chestionar.

| (16) | Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea a patru producători comunitari, un importator, doi utilizatori, patru producători-exportatori din Ucraina și, respectiv, de la câte un producător-exportator din Belarus, Croația și Libia. În plus, câțiva importatori și utilizatori, precum și asociațiile acestora au prezentat observații fără a răspunde la chestionar. |
| --- | --- |

(16)

Au fost primite răspunsuri la chestionare din partea a patru producători comunitari, un importator, doi utilizatori, patru producători-exportatori din Ucraina și, respectiv, de la câte un producător-exportator din Belarus, Croația și Libia. În plus, câțiva importatori și utilizatori, precum și asociațiile acestora au prezentat observații fără a răspunde la chestionar.

| (17) | Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea probabilității de continuare a dumpingului și a prejudiciului, precum și în scopul examinării interesului comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:






  (a) | producători din Comunitate care au constituit eșantionul:







  — | Fertiberia S.A., Madrid, Spania; |
| --- | --- | --- | --- |

(17)

Comisia a căutat și a verificat toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru stabilirea probabilității de continuare a dumpingului și a prejudiciului, precum și în scopul examinării interesului comunitar. S-au efectuat vizite de verificare la sediile următoarelor societăți:

(a)

producători din Comunitate care au constituit eșantionul:

—

Fertiberia S.A., Madrid, Spania;

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Germania; |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz GmbH, Lutherstadt Wittenberg, Germania;

| — | Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italia și Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Țările de Jos); |
| --- | --- |

—

Yara Group (Yara Spa Ferrara, Italia și Yara Sluiskil B.V., Sluiskil, Țările de Jos);

| — | Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Polonia; |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy S.A., Puławy, Polonia;

| (b) | producători-exportatori:







  — | Ucraina:






  — | Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka; |
| --- | --- | --- | --- |

(b)

producători-exportatori:

—

Ucraina:

—

Joint Stock Company Concern Stirol, Gorlovka;

| — | Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk; |
| --- | --- |

—

Close Joint Stock Company Severodonetsk, Severodonetsk;

| — | Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk; |
| --- | --- |

—

Joint Stock Company Dnipro Azot, Dneprodzerzhinsk;

| — | Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy; |
| --- | --- |

—

Open Joint Stock Company Cherkassy Azot, Cherkassy;

| — | Croația:






  — | Petrokemija D.D., Kutina; |
| --- | --- | --- |

—

Croația:

—

Petrokemija D.D., Kutina;

| (c) | importatori comunitari:







  — | Dynea Austria GmbH, Krems, Austria; |
| --- | --- | --- |

(c)

importatori comunitari:

—

Dynea Austria GmbH, Krems, Austria;

| (d) | utilizatori comunitari:







  — | Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italia; |
| --- | --- | --- |

(d)

utilizatori comunitari:

—

Associazione Liberi Agricoltori Cremonesi, Cremona, Italia;

| — | Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spania. |
| --- | --- |

—

Acefer, Asociación Comercial Española de Fertilizantes, Madrid, Spania.

B.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

1.   Produsul în cauză

| (18) | Produsul în cauză este identic cu cel din ancheta inițială, și anume ureea încadrată în prezent la codurile NC 3102 10 10 și 3102 10 90 („produsul în cauză”), originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina. |
| --- | --- |

(18)

Produsul în cauză este identic cu cel din ancheta inițială, și anume ureea încadrată în prezent la codurile NC 3102 10 10 și 3102 10 90 („produsul în cauză”), originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina.

| (19) | Ureea este produsă în principal din amoniac, care este produs, la rândul său, din gaze naturale. Aceasta se poate prezenta sub formă lichidă sau solidă. Ureea solidă poate fi utilizată în agricultură și în industrie. Ureea pentru agricultură poate fi folosită fie ca îngrășământ, aplicat pe sol, fie ca aditiv pentru hrana animalelor. Ureea industrială este utilizată ca materie primă pentru producerea anumitor adezivi și materiale plastice. Ureea lichidă poate fi utilizată atât ca îngrășământ, cât și în scopuri industriale. Deși ureea se prezintă sub formele menționate anterior, proprietățile chimice ale acesteia sunt, în esență, aceleași, aceasta putând fi considerată, în scopul prezentei proceduri, ca fiind un singur produs. |
| --- | --- |

(19)

Ureea este produsă în principal din amoniac, care este produs, la rândul său, din gaze naturale. Aceasta se poate prezenta sub formă lichidă sau solidă. Ureea solidă poate fi utilizată în agricultură și în industrie. Ureea pentru agricultură poate fi folosită fie ca îngrășământ, aplicat pe sol, fie ca aditiv pentru hrana animalelor. Ureea industrială este utilizată ca materie primă pentru producerea anumitor adezivi și materiale plastice. Ureea lichidă poate fi utilizată atât ca îngrășământ, cât și în scopuri industriale. Deși ureea se prezintă sub formele menționate anterior, proprietățile chimice ale acesteia sunt, în esență, aceleași, aceasta putând fi considerată, în scopul prezentei proceduri, ca fiind un singur produs.

2.   Produsul similar

| (20) | Așa cum s-a stabilit în ancheta inițială, actuala anchetă de reexaminare a confirmat faptul că produsele fabricate și exportate de către producătorii-exportatori din Belarus, Croația, Libia și Ucraina, cele produse și comercializate pe piața internă a acestor țări, precum și cele produse și comercializate de către producătorii comunitari pe piața comunitară au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și, în esență, aceiași utilizatori. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(20)

Așa cum s-a stabilit în ancheta inițială, actuala anchetă de reexaminare a confirmat faptul că produsele fabricate și exportate de către producătorii-exportatori din Belarus, Croația, Libia și Ucraina, cele produse și comercializate pe piața internă a acestor țări, precum și cele produse și comercializate de către producătorii comunitari pe piața comunitară au aceleași caracteristici fizice, chimice și tehnice de bază, precum și, în esență, aceiași utilizatori. Prin urmare, acestea sunt considerate produse similare în sensul articolului 1 alineatul (4) din regulamentul de bază.

C.   PROBABILITATEA CONTINUĂRII SAU REAPARIȚIEI DUMPINGULUI

| (21) | Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, sunt dezvoltate în cele ce urmează numai argumentele principale cu privire la această probabilitate. |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere concluziile la care s-a ajuns în ceea ce privește probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului, sunt dezvoltate în cele ce urmează numai argumentele principale cu privire la această probabilitate.

1.   Dumpingul importurilor pe durata perioadei anchetei de reexaminare

1.1.   Principii generale

| (22) | În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă dumpingul a avut loc în cursul PAR și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor ar putea duce sau nu la o continuare a dumpingului. |
| --- | --- |

(22)

În conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, s-a examinat dacă dumpingul a avut loc în cursul PAR și, în caz afirmativ, dacă expirarea măsurilor ar putea duce sau nu la o continuare a dumpingului.

| (23) | În cazul celor trei țări exportatoare care beneficiază de statutul de țări cu economie de piață, și anume Croația, Libia și Ucraina, valoarea normală a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(3) din regulamentul de bază. În cazul Republicii Belarus, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(23)

În cazul celor trei țări exportatoare care beneficiază de statutul de țări cu economie de piață, și anume Croația, Libia și Ucraina, valoarea normală a fost determinată în conformitate cu articolul 2 alineatele (1)-(3) din regulamentul de bază. În cazul Republicii Belarus, valoarea normală a fost stabilită în conformitate cu articolul 2 alineatul (7) din regulamentul de bază.

1.2.   Croația

| (24) | Marja de dumping pentru unicul producător-exportator din Croația a fost stabilită pe baza unei comparații efectuate între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (5), (11) și (12) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(24)

Marja de dumping pentru unicul producător-exportator din Croația a fost stabilită pe baza unei comparații efectuate între o valoare normală medie ponderată și un preț de export mediu ponderat, în conformitate cu articolul 2 alineatele (5), (11) și (12) din regulamentul de bază.

| (25) | Croația a exportat peste 200 000 tone de uree către Comunitate în cursul PAR, reprezentând 2,3 % din piața comunitară. S-a constatat faptul că, în cursul PAR, unicul producător-exportator cooperant și cunoscut a exportat către Comunitate la prețuri supuse unui dumping semnificativ. Marja de dumping constatată a depășit 20 %. |
| --- | --- |

(25)

Croația a exportat peste 200 000 tone de uree către Comunitate în cursul PAR, reprezentând 2,3 % din piața comunitară. S-a constatat faptul că, în cursul PAR, unicul producător-exportator cooperant și cunoscut a exportat către Comunitate la prețuri supuse unui dumping semnificativ. Marja de dumping constatată a depășit 20 %.

| (26) | Au existat îndoieli importante în ceea ce privește reflectarea prețului gazelor naturale, principala materie primă pentru producerea ureei, în documentele contabile ale producătorului-exportator. Într-adevăr, s-a constatat că gazele naturale au fost furnizate în condiții speciale, determinate de faptul că atât producătorul-exportator, cât și furnizorul de gaze naturale au ca acționar majoritar statul croat, iar prețul gazelor naturale a fost neobișnuit de scăzut. În lipsa unui preț nedenaturat al gazelor naturale pe piața internă croată și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețul gazelor naturale a trebuit să fie stabilit „pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv informații de pe alte piețe reprezentative”. Deoarece majoritatea gazelor naturale utilizate pentru fabricarea produsului în cauză sunt de proveniență rusă, prețul ajustat ar putea fi bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export la granița dintre Germania și Republica Cehă (Waidhaus), fără costurile de transport, Waidhaus fiind principalul punct de vânzare al gazelor naturale către UE. Astfel, marja de dumping ar crește în mod semnificativ. Luându-se în considerare atât faptul că dumpingul există chiar și fără această ajustare, cât și concluziile privind reapariția prejudiciului prezentate mai jos, această problemă nu a mai fost aprofundată. |
| --- | --- |

(26)

Au existat îndoieli importante în ceea ce privește reflectarea prețului gazelor naturale, principala materie primă pentru producerea ureei, în documentele contabile ale producătorului-exportator. Într-adevăr, s-a constatat că gazele naturale au fost furnizate în condiții speciale, determinate de faptul că atât producătorul-exportator, cât și furnizorul de gaze naturale au ca acționar majoritar statul croat, iar prețul gazelor naturale a fost neobișnuit de scăzut. În lipsa unui preț nedenaturat al gazelor naturale pe piața internă croată și în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, prețul gazelor naturale a trebuit să fie stabilit „pe orice altă bază rezonabilă, inclusiv informații de pe alte piețe reprezentative”. Deoarece majoritatea gazelor naturale utilizate pentru fabricarea produsului în cauză sunt de proveniență rusă, prețul ajustat ar putea fi bazat pe prețul mediu al gazului rusesc vândut la export la granița dintre Germania și Republica Cehă (Waidhaus), fără costurile de transport, Waidhaus fiind principalul punct de vânzare al gazelor naturale către UE. Astfel, marja de dumping ar crește în mod semnificativ. Luându-se în considerare atât faptul că dumpingul există chiar și fără această ajustare, cât și concluziile privind reapariția prejudiciului prezentate mai jos, această problemă nu a mai fost aprofundată.

1.3.   Belarus, Libia și Ucraina

| (27) | Astfel cum se explică în considerentele 29, 38 și 45, cantitățile exportate de celelalte trei țări exportatoare în cauză au fost atât de scăzute încât s-a considerat că prețurile de export aferente nu ar fi, luate separat, suficient de fiabile pentru a putea fi stabilită o constatare în ceea ce privește continuarea dumpingului. |
| --- | --- |

(27)

Astfel cum se explică în considerentele 29, 38 și 45, cantitățile exportate de celelalte trei țări exportatoare în cauză au fost atât de scăzute încât s-a considerat că prețurile de export aferente nu ar fi, luate separat, suficient de fiabile pentru a putea fi stabilită o constatare în ceea ce privește continuarea dumpingului.

2.   Probabilitatea reapariției dumpingului

2.1.   Belarus

| (28) | Deoarece Belarus nu este considerată o țară cu economie de piață, valoarea normală a fost determinată pe baza datelor obținute de la un producător dintr-o țară terță cu economie de piață. Avizul de inițiere a prevăzut alegerea SUA ca țară analoagă adecvată, deoarece aceasta a fost deja utilizată în ancheta inițială. Nicio parte interesată nu a furnizat observații în acest sens. Producătorul din SUA care a cooperat deja în ancheta inițială a furnizat un răspuns la chestionar, răspuns care a fost utilizat pentru determinarea valorii normale. |
| --- | --- |

(28)

Deoarece Belarus nu este considerată o țară cu economie de piață, valoarea normală a fost determinată pe baza datelor obținute de la un producător dintr-o țară terță cu economie de piață. Avizul de inițiere a prevăzut alegerea SUA ca țară analoagă adecvată, deoarece aceasta a fost deja utilizată în ancheta inițială. Nicio parte interesată nu a furnizat observații în acest sens. Producătorul din SUA care a cooperat deja în ancheta inițială a furnizat un răspuns la chestionar, răspuns care a fost utilizat pentru determinarea valorii normale.

| (29) | Unicul producător din Belarus a trimis un răspuns la chestionar. În total, Belarus a exportat aproximativ 25 000 de tone de uree, ceea ce reprezintă o cotă de 0,3 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă redusă, ancheta privind Belarus se concentrează asupra probabilității reapariției dumpingului. |
| --- | --- |

(29)

Unicul producător din Belarus a trimis un răspuns la chestionar. În total, Belarus a exportat aproximativ 25 000 de tone de uree, ceea ce reprezintă o cotă de 0,3 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă redusă, ancheta privind Belarus se concentrează asupra probabilității reapariției dumpingului.

| (30) | A fost analizat comportamentul Republicii Belarus în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile din lume au fost efectuate la prețuri semnificativ mai scăzute decât valoarea normală constatată în cazul pieței analoge, arătând faptul că prețurile către alte piețe de export au făcut obiectul unui dumping. |
| --- | --- |

(30)

A fost analizat comportamentul Republicii Belarus în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile din lume au fost efectuate la prețuri semnificativ mai scăzute decât valoarea normală constatată în cazul pieței analoge, arătând faptul că prețurile către alte piețe de export au făcut obiectul unui dumping.

| (31) | În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Republicii Belarus ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative. |
| --- | --- |

(31)

În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Republicii Belarus ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative.

| (32) | În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(32)

În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe.

| (33) | Având în vedere elementele de fapt și considerentele de mai sus, există dovezi că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(33)

Având în vedere elementele de fapt și considerentele de mai sus, există dovezi că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor.

2.2.   Croația

| (34) | Conform considerentului 25, s-a dovedit că exporturile către Comunitate au făcut obiectul unui dumping. De asemenea, a fost analizat comportamentul Croației în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile din lume au fost efectuate la prețuri mai scăzute decât valoarea normală, dovedind faptul că dumpingul a existat chiar și în absența ajustării menționate mai sus. |
| --- | --- |

(34)

Conform considerentului 25, s-a dovedit că exporturile către Comunitate au făcut obiectul unui dumping. De asemenea, a fost analizat comportamentul Croației în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile din lume au fost efectuate la prețuri mai scăzute decât valoarea normală, dovedind faptul că dumpingul a existat chiar și în absența ajustării menționate mai sus.

| (35) | În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Croației ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative. |
| --- | --- |

(35)

În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Croației ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative.

| (36) | În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(36)

În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe.

| (37) | Prin urmare, există indicii că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(37)

Prin urmare, există indicii că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor.

2.3.   Libia

| (38) | Unicul producător-exportator cunoscut a trimis un răspuns incomplet la chestionar. Deoarece acesta nu a trimis unele dintre informațiile lipsă, a trebuit să se recurgă la articolul 18 din regulamentul de bază, după caz. Informațiile disponibile au arătat că, în total, Libia a exportat aproximativ 70 000 de tone de uree în Comunitate în cursul PAR, ceea ce reprezintă o cotă de 0,8 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă de piață redusă, ancheta privitoare la Libia se concentrează asupra probabilității de reapariție a dumpingului. Ancheta în ceea ce privește dumpingul și riscul de reapariție a acestuia a fost efectuată pe baza informațiilor disponibile. |
| --- | --- |

(38)

Unicul producător-exportator cunoscut a trimis un răspuns incomplet la chestionar. Deoarece acesta nu a trimis unele dintre informațiile lipsă, a trebuit să se recurgă la articolul 18 din regulamentul de bază, după caz. Informațiile disponibile au arătat că, în total, Libia a exportat aproximativ 70 000 de tone de uree în Comunitate în cursul PAR, ceea ce reprezintă o cotă de 0,8 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă de piață redusă, ancheta privitoare la Libia se concentrează asupra probabilității de reapariție a dumpingului. Ancheta în ceea ce privește dumpingul și riscul de reapariție a acestuia a fost efectuată pe baza informațiilor disponibile.

| (39) | În absența informațiilor privind vânzările reprezentative de pe piața internă a Libiei, valoarea normală a fost stabilită pe baza costurilor de producție din țara de origine, la care s-a adăugat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, costuri generale și administrative și pentru profit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. O marjă de profit de 8 % a fost considerată rezonabilă în acest caz. |
| --- | --- |

(39)

În absența informațiilor privind vânzările reprezentative de pe piața internă a Libiei, valoarea normală a fost stabilită pe baza costurilor de producție din țara de origine, la care s-a adăugat o valoare rezonabilă pentru costuri de vânzare, costuri generale și administrative și pentru profit, în conformitate cu articolul 2 alineatul (3) din regulamentul de bază. O marjă de profit de 8 % a fost considerată rezonabilă în acest caz.

| (40) | Analiza chestionarului trimis de societatea cooperantă din Libia a arătat că activitatea de bază a acesteia a fost reprezentată de exportul către piețe din țări terțe. În cursul PAR, aproximativ 570 000 de tone au fost exportate către piețe din țări terțe, cu alte cuvinte de peste opt ori mai mult decât exporturile către piața comunitară. Din comparația între prețurile de export către piața comunitară și valoarea normală construită după cum s-a arătat mai sus a reieșit un nivel semnificativ de dumping. |
| --- | --- |

(40)

Analiza chestionarului trimis de societatea cooperantă din Libia a arătat că activitatea de bază a acesteia a fost reprezentată de exportul către piețe din țări terțe. În cursul PAR, aproximativ 570 000 de tone au fost exportate către piețe din țări terțe, cu alte cuvinte de peste opt ori mai mult decât exporturile către piața comunitară. Din comparația între prețurile de export către piața comunitară și valoarea normală construită după cum s-a arătat mai sus a reieșit un nivel semnificativ de dumping.

| (41) | Au existat îndoieli importante în ceea ce privește reflectarea în mod rezonabil a prețului gazelor naturale, principala materie primă pentru producerea ureei, în documentele contabile ale producătorului-exportator. Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că gazele naturale au fost furnizate în condiții speciale determinate de faptul că atât producătorul-exportator, cât și furnizorul de gaze naturale au ca acționar majoritar statul libanez, iar prețul gazelor naturale a fost neobișnuit de scăzut. O ajustare în acest sens ar crește marja de dumping în mod semnificativ. Luându-se în considerare atât faptul că dumpingul există și fără această ajustare, cât și concluziile privind reapariția prejudiciului prezentate mai jos, nu s-a considerat necesară aplicarea acestei ajustări, deși ar fi fost justificată. |
| --- | --- |

(41)

Au existat îndoieli importante în ceea ce privește reflectarea în mod rezonabil a prețului gazelor naturale, principala materie primă pentru producerea ureei, în documentele contabile ale producătorului-exportator. Pe baza informațiilor disponibile, s-a constatat că gazele naturale au fost furnizate în condiții speciale determinate de faptul că atât producătorul-exportator, cât și furnizorul de gaze naturale au ca acționar majoritar statul libanez, iar prețul gazelor naturale a fost neobișnuit de scăzut. O ajustare în acest sens ar crește marja de dumping în mod semnificativ. Luându-se în considerare atât faptul că dumpingul există și fără această ajustare, cât și concluziile privind reapariția prejudiciului prezentate mai jos, nu s-a considerat necesară aplicarea acestei ajustări, deși ar fi fost justificată.

| (42) | În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Libiei ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative. |
| --- | --- |

(42)

În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Libiei ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative.

| (43) | În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe. |
| --- | --- |

(43)

În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe au fost ușor mai ridicate față de prețurile practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe.

| (44) | Având în vedere cele de mai sus, există indicii că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere cele de mai sus, există indicii că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor.

2.4.   Ucraina

| (45) | Patru producători au cooperat la anchetă. Numai doi dintre aceștia au efectuat exporturi către Comunitate în cursul PAR. În total, Ucraina a exportat numai aproximativ 20 000 de tone de uree, ceea ce reprezintă o cotă de 0,2 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă de piață redusă, ancheta privitoare la Ucraina se concentrează asupra probabilității reapariției dumpingului. |
| --- | --- |

(45)

Patru producători au cooperat la anchetă. Numai doi dintre aceștia au efectuat exporturi către Comunitate în cursul PAR. În total, Ucraina a exportat numai aproximativ 20 000 de tone de uree, ceea ce reprezintă o cotă de 0,2 % din piața comunitară. Având în vedere această cotă de piață redusă, ancheta privitoare la Ucraina se concentrează asupra probabilității reapariției dumpingului.

| (46) | În ceea ce privește costul gazelor naturale, s-a dovedit că Ucraina importă majoritatea gazelor naturale utilizate pentru producția de uree din Rusia. În acest sens, toate datele disponibile arată că Ucraina importă gaze naturale din Rusia la prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate pe piețele nereglementate ale gazelor naturale. Ancheta a arătat faptul că prețul gazelor naturale din Rusia exportate către Comunitat este aproximativ de două ori mai mare decât prețul gazelor naturale de pe piața internă din Ucraina. Din acest motiv, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, costurile pentru gazele naturale suportate de solicitant au fost ajustate pe baza informațiilor provenind de pe alte piețe reprezentative. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazelor naturale rusești vândute la export la granița dintre Germania și Republica Cehă (Waidhaus), fără includerea costurilor de transport. Deoarece Waidhaus, principalul punct de vânzare al gazelor naturale rusești către UE, este cea mai mare piață pentru gazele naturale rusești, practicând, în același timp, prețuri care reflectă în mod rezonabil costurile, acesta poate fi considerat o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(46)

În ceea ce privește costul gazelor naturale, s-a dovedit că Ucraina importă majoritatea gazelor naturale utilizate pentru producția de uree din Rusia. În acest sens, toate datele disponibile arată că Ucraina importă gaze naturale din Rusia la prețuri semnificativ mai mici decât prețurile practicate pe piețele nereglementate ale gazelor naturale. Ancheta a arătat faptul că prețul gazelor naturale din Rusia exportate către Comunitat este aproximativ de două ori mai mare decât prețul gazelor naturale de pe piața internă din Ucraina. Din acest motiv, în conformitate cu articolul 2 alineatul (5) din regulamentul de bază, costurile pentru gazele naturale suportate de solicitant au fost ajustate pe baza informațiilor provenind de pe alte piețe reprezentative. Prețul ajustat a fost calculat pe baza prețului mediu al gazelor naturale rusești vândute la export la granița dintre Germania și Republica Cehă (Waidhaus), fără includerea costurilor de transport. Deoarece Waidhaus, principalul punct de vânzare al gazelor naturale rusești către UE, este cea mai mare piață pentru gazele naturale rusești, practicând, în același timp, prețuri care reflectă în mod rezonabil costurile, acesta poate fi considerat o piață reprezentativă în sensul articolului 2 alineatul (5) din regulamentul de bază.

| (47) | Ajustarea a făcut ca prețurile de pe piața internă să fie mai mici decât costurile pentru trei dintre societățile în cauză și, prin urmare, valoarea normală a fost obținută din costurile de producție la care se adaugă o marjă de profit rezonabilă de 8 %. Pentru a patra societate, au fost utilizate prețuri de pe piața internă, ajustate în mod adecvat. |
| --- | --- |

(47)

Ajustarea a făcut ca prețurile de pe piața internă să fie mai mici decât costurile pentru trei dintre societățile în cauză și, prin urmare, valoarea normală a fost obținută din costurile de producție la care se adaugă o marjă de profit rezonabilă de 8 %. Pentru a patra societate, au fost utilizate prețuri de pe piața internă, ajustate în mod adecvat.

| (48) | De asemenea, a fost analizat comportamentul producătorilor-exportatori din Ucraina în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile lumii au fost efectuate la prețuri situate la un nivel semnificativ inferior valorii normale astfel stabilite. |
| --- | --- |

(48)

De asemenea, a fost analizat comportamentul producătorilor-exportatori din Ucraina în ceea ce privește exporturile către toate țările terțe. Exporturile către toate regiunile lumii au fost efectuate la prețuri situate la un nivel semnificativ inferior valorii normale astfel stabilite.

| (49) | În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Ucrainei ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative. În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe s-au aflat la un nivel comparabil cu cele practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe. Având în vedere elmentele de fapt și considerentele de mai sus, există dovezi că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor. |
| --- | --- |

(49)

În plus, s-a examinat dacă prețurile de export ale Ucrainei ar face obiectul unui dumping în cazul în care acestea ar fi aliniate la prețurile practicate în Comunitate. Într-adevăr, este improbabil ca un produs de bază cum este ureea să se vândă la prețuri care depășesc prețurile actuale de pe piață. Rezultatul acestei analize a arătat, de asemenea, existența unei marje de dumping semnificative. În același timp, prețurile de export practicate în cazul exporturilor către alte piețe s-au aflat la un nivel comparabil cu cele practicate la exportul către Comunitate. În consecință, există îndoieli că piața comunitară ar fi mai atractivă în ceea ce privește prețurile decât piețele din alte țări terțe. Având în vedere elmentele de fapt și considerentele de mai sus, există dovezi că dumpingul ar putea să reapară în absența măsurilor.

3.   Evoluția importurilor în eventualitatea abrogării măsurilor

3.1.   Belarus

| (50) | Conform informațiilor disponibile, Belarus a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 150 000 de tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 225 000 de tone. |
| --- | --- |

(50)

Conform informațiilor disponibile, Belarus a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 150 000 de tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 225 000 de tone.

| (51) | Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator din Belarus și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică. |
| --- | --- |

(51)

Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator din Belarus și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică.

| (52) | Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis. |
| --- | --- |

(52)

Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis.

| (53) | Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, a unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră. |
| --- | --- |

(53)

Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, a unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră.

3.2.   Croația

| (54) | Conform informațiilor disponibile, Croația a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 120 000 de tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 60 000 de tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator croat și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică. |
| --- | --- |

(54)

Conform informațiilor disponibile, Croația a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 120 000 de tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 60 000 de tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator croat și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică.

| (55) | Cu toate acestea, măsurile antidumping nu au împiedicat Croația să exporte cantități semnificative către Comunitate. Nu există indicii că acestea ar fi fost un impediment pentru exportul unor cantități suplimentare către Comunitate. Deoarece nu a fost cazul, este improbabil să se efectueze exporturi suplimentare semnificative către Comunitate prin activarea unor astfel de capacități. În plus, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau ușor mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. |
| --- | --- |

(55)

Cu toate acestea, măsurile antidumping nu au împiedicat Croația să exporte cantități semnificative către Comunitate. Nu există indicii că acestea ar fi fost un impediment pentru exportul unor cantități suplimentare către Comunitate. Deoarece nu a fost cazul, este improbabil să se efectueze exporturi suplimentare semnificative către Comunitate prin activarea unor astfel de capacități. În plus, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau ușor mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate.

| (56) | În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca o cotă semnificativă din capacitatea neutilizată a Croației să fie utilizată pentru exporturi suplimentare către Comunitate, însă, dat fiind nivelul actual al exportului, volumul exportului către Comunitate este de așteptat să rămână peste nivelul de minimis. |
| --- | --- |

(56)

În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca o cotă semnificativă din capacitatea neutilizată a Croației să fie utilizată pentru exporturi suplimentare către Comunitate, însă, dat fiind nivelul actual al exportului, volumul exportului către Comunitate este de așteptat să rămână peste nivelul de minimis.

| (57) | Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, a unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră. |
| --- | --- |

(57)

Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, a unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră.

3.3.   Libia

| (58) | Conform informațiilor disponibile, Libia a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 140 000 tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 570 000 tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator libanez și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică. |
| --- | --- |

(58)

Conform informațiilor disponibile, Libia a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 140 000 tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 570 000 tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Unicul exportator libanez și-a format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică.

| (59) | Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis. |
| --- | --- |

(59)

Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis.

| (60) | Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, al unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră. |
| --- | --- |

(60)

Se aplică argumente similare în ceea ce privește redirecționarea probabilă a exporturilor destinate țărilor terțe către Comunitate, fiind astfel improbabil exportul, în viitorul apropiat, al unor cantități suplimentare semnificative către piața comunitară, dacă măsurile expiră.

3.4.   Ucraina

| (61) | Conform informațiilor disponibile, Ucraina a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 375 000 tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 3 500 000 tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Exportatorii ucraineni și-au format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică. Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis. |
| --- | --- |

(61)

Conform informațiilor disponibile, Ucraina a dispus, în cel mai bun caz, de o capacitate de producție neutilizată de aproximativ 375 000 tone în cursul PAR. În plus, exporturile către alte țări terțe au reprezentat aproximativ 3 500 000 tone. Nu este exclusă eventualitatea ca o parte din capacitatea neutilizată să fie direcționată către Comunitate odată cu abrogarea măsurilor. Exportatorii ucraineni și-au format rețele de distribuție în comunitate și, în general, dimensiunea pieței comunitare este atractivă, în special pentru țările aflate în proximitate geografică. Cu toate acestea, nu este exclus ca o parte din aceste cantități să fie exportate către alte țări terțe, deoarece prețurile probabile din acele teritorii rezultă în prețuri franco-fabrică similare (sau chiar mai ridicate) celor care ar putea fi obținute la exportul către Comunitate. În plus, nu este exclusă creșterea consumului de uree în alte regiuni ale lumii, având în vedere tendințele actuale către producții agricole mai mari. Având în vedere toate acestea, nu se preconizează ca exporturile să ajungă la întreaga capacitate neutilizată în cazul în care măsurile vor expira, însă este probabil ca acestea să depășească nivelurile de minimis.

| (62) | În ceea ce privește o potențială redirecționare a exporturilor din țări terțe către Comunitate, solicitanții au susținut că prevăzuta capacitate crescută din alte regiuni (în special Orientul Mijlociu) ar înlocui exporturile ucrainene în principal în Asia, dar și în Africa și America Latină, atingând un nivel de 3 000 000 tone, care ar fi apoi redirecționat către Comunitate. Cu toate acestea, pe baza informațiilor din dosar, nu este posibil să conchidem că o astfel de redirecționare ar avea loc, printre altele deoarece creșterea consumului global ar putea absorbi aceste cantități suplimentare în cazul în care ar intra pe piață. În plus, nu este exclus faptul ca creșterea capacității să se realizeze pe o perioadă mai lungă de timp decât cea sugerată de solicitant. În concluzie, nu este posibilă confirmarea faptului că redirecționarea către piața comunitară a cantităților suplimentare importante ar fi probabilă în viitorul apropiat, în cazul în care măsurile expiră. |
| --- | --- |

(62)

În ceea ce privește o potențială redirecționare a exporturilor din țări terțe către Comunitate, solicitanții au susținut că prevăzuta capacitate crescută din alte regiuni (în special Orientul Mijlociu) ar înlocui exporturile ucrainene în principal în Asia, dar și în Africa și America Latină, atingând un nivel de 3 000 000 tone, care ar fi apoi redirecționat către Comunitate. Cu toate acestea, pe baza informațiilor din dosar, nu este posibil să conchidem că o astfel de redirecționare ar avea loc, printre altele deoarece creșterea consumului global ar putea absorbi aceste cantități suplimentare în cazul în care ar intra pe piață. În plus, nu este exclus faptul ca creșterea capacității să se realizeze pe o perioadă mai lungă de timp decât cea sugerată de solicitant. În concluzie, nu este posibilă confirmarea faptului că redirecționarea către piața comunitară a cantităților suplimentare importante ar fi probabilă în viitorul apropiat, în cazul în care măsurile expiră.

4.   Concluzie privind probabilitatea continuării sau reapariției dumpingului

| (63) | Pe baza analizelor menționate anterior, se conchide că dumpingul unor cantități importante de uree ar fi puțin probabil să continue în cazul Croației sau să reapară în cazul celorlalte trei țări în cauză, în cazul în care măsurile sunt abrogate. |
| --- | --- |

(63)

Pe baza analizelor menționate anterior, se conchide că dumpingul unor cantități importante de uree ar fi puțin probabil să continue în cazul Croației sau să reapară în cazul celorlalte trei țări în cauză, în cazul în care măsurile sunt abrogate.

D.   DEFINIȚIA INDUSTRIEI COMUNITARE

1.   Definiția producției comunitare

| (64) | În Comunitate, produsul similar este fabricat de către 16 producători a căror producție este considerată ca reprezentând producția totală a Comunității, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Opt dintre aceștia au devenit producători comunitari în urma extinderii UE în mai 2004. |
| --- | --- |

(64)

În Comunitate, produsul similar este fabricat de către 16 producători a căror producție este considerată ca reprezentând producția totală a Comunității, în sensul articolului 4 alineatul (1) din regulamentul de bază. Opt dintre aceștia au devenit producători comunitari în urma extinderii UE în mai 2004.

| (65) | Dintre cei 16 producători comunitari, doisprezece au fost de acord să coopereze la anchetă, în timp ce trei dintre ei au trimis informațiile solicitate în scopul eșantionării, însă nu au cooperat în continuare. Niciun producător comunitar nu s-a opus cererii de reexaminare. |
| --- | --- |

(65)

Dintre cei 16 producători comunitari, doisprezece au fost de acord să coopereze la anchetă, în timp ce trei dintre ei au trimis informațiile solicitate în scopul eșantionării, însă nu au cooperat în continuare. Niciun producător comunitar nu s-a opus cererii de reexaminare.

| (66) | Prin urmare, următorii doisprezece producători au fost de acord să coopereze:






  — | Achema AB (Lituania); |
| --- | --- | --- |

(66)

Prin urmare, următorii doisprezece producători au fost de acord să coopereze:

—

Achema AB (Lituania);

| — | Adubos de Portugal (Portugalia); |
| --- | --- |

—

Adubos de Portugal (Portugalia);

| — | AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria); |
| --- | --- |

—

AMI Agrolinz Melamine International GmbH (Austria);

| — | Duslo a.s. (Republica Slovacă); |
| --- | --- |

—

Duslo a.s. (Republica Slovacă);

| — | Fertiberia S.A. (Spania); |
| --- | --- |

—

Fertiberia S.A. (Spania);

| — | AS Nitrofert (Estonia); |
| --- | --- |

—

AS Nitrofert (Estonia);

| — | Nitrogénmüvek Zrt (Ungaria); |
| --- | --- |

—

Nitrogénmüvek Zrt (Ungaria);

| — | SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Germania); |
| --- | --- |

—

SKW Stickstoffwerke Piesteritz (Germania);

| — | Yara Group [consolidarea Yara France SA (Franța), Yara Italia S.p.A. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Germania) și Yara Sluiskil BV (Țările de Jos)]; |
| --- | --- |

—

Yara Group [consolidarea Yara France SA (Franța), Yara Italia S.p.A. (Italia), Yara Brunsbuttel GmbH (Germania) și Yara Sluiskil BV (Țările de Jos)];

| — | Zakłady Azotowe Puławy (Polonia); |
| --- | --- |

—

Zakłady Azotowe Puławy (Polonia);

| — | ZAK S.A. (Polonia); |
| --- | --- |

—

ZAK S.A. (Polonia);

| — | BASF AG (Germania). |
| --- | --- |

—

BASF AG (Germania).

| (67) | Întrucât acești doisprezece producători comunitari reprezentau aproximativ 80 % din producția comunitară totală în cursul PAR, se consideră că aceștia reprezintă o proporție importantă din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se poate considera că aceștia reprezintă industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Cei patru producători comunitari care nu au cooperat vor fi denumiți „alți producători comunitari”. |
| --- | --- |

(67)

Întrucât acești doisprezece producători comunitari reprezentau aproximativ 80 % din producția comunitară totală în cursul PAR, se consideră că aceștia reprezintă o proporție importantă din producția comunitară totală a produsului similar. În consecință, se poate considera că aceștia reprezintă industria comunitară în sensul articolului 4 alineatul (1) și al articolului 5 alineatul (4) din regulamentul de bază și vor fi denumiți în continuare „industria comunitară”. Cei patru producători comunitari care nu au cooperat vor fi denumiți „alți producători comunitari”.

| (68) | Astfel cum se indică mai sus, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru societăți. Toți producătorii comunitari care au constituit eșantionul au colaborat și au trimis chestionarele completate în termenul fixat. În plus, restul de opt producători care au participat la anchetă au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor. |
| --- | --- |

(68)

Astfel cum se indică mai sus, a fost selectat un eșantion care cuprinde patru societăți. Toți producătorii comunitari care au constituit eșantionul au colaborat și au trimis chestionarele completate în termenul fixat. În plus, restul de opt producători care au participat la anchetă au furnizat în mod corespunzător anumite date de ordin general pentru analiza prejudiciilor.

E.   SITUAȚIA PE PIAȚA COMUNITARĂ

1.   Consumul pe piața comunitară

| (69) | Consumul comunitar aparent a fost stabilit pe baza volumelor vânzărilor înregistrate de industria comunitară pe piața comunitară, a volumelor vânzărilor înregistrate de alți producători comunitari pe piața comunitară și a datelor furnizate de Eurostat privind toate importurile realizate de UE. Având în vedere extinderea UE în anul 2004, pentru a se asigura claritatea și consecvența analizei, consumul a fost stabilit pe baza pieței din UE-25 pe perioada examinată. Dat fiind că această anchetă a fost inițiată înainte de aderarea Bulgariei și a României la Comunitate, analiza se limitează la situația UE-25. |
| --- | --- |

(69)

Consumul comunitar aparent a fost stabilit pe baza volumelor vânzărilor înregistrate de industria comunitară pe piața comunitară, a volumelor vânzărilor înregistrate de alți producători comunitari pe piața comunitară și a datelor furnizate de Eurostat privind toate importurile realizate de UE. Având în vedere extinderea UE în anul 2004, pentru a se asigura claritatea și consecvența analizei, consumul a fost stabilit pe baza pieței din UE-25 pe perioada examinată. Dat fiind că această anchetă a fost inițiată înainte de aderarea Bulgariei și a României la Comunitate, analiza se limitează la situația UE-25.

| (70) | În perioada cuprinsă între 2002 și 2003, consumul comunitar a crescut cu 3 % și a rămas stabil până la PAR. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consumul total în CE în tone | 8 650 000 | 8 945 000 | 8 955 000 | 8 875 000 | 8 950 000 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 103 | 104 | 103 | 103 |

(70)

În perioada cuprinsă între 2002 și 2003, consumul comunitar a crescut cu 3 % și a rămas stabil până la PAR.

2002

2003

2004

2005

PAR

Consumul total în CE în tone

8 650 000

8 945 000

8 955 000

8 875 000

8 950 000

Indice (2002 = 100)

100

103

104

103

103

2.   Importuri din țările în cauză

2.1.   Volum, cotă de piață și prețuri de import

| (71) | În ceea ce privește Belarus, Croația, Libia și Ucraina, volumul importurilor, cotele de piață și prețurile medii au evoluat după cum urmează. Datele se bazează pe statisticile Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Belarus – Volumul importurilor
  (în tone) | 134 931 | 167 981 | 62 546 | 62 044 | 25 193 |
| Cota de piață | 1,6 % | 1,9 % | 0,7 % | 0,7 % | 0,3 % |
| Prețurile importurilor
  (EUR/tonă) | 107,5 | 126,6 | 148,5 | 165,7 | 190,5 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 118 | 138 | 154 | 177 |
| Ucraina – volumul importurilor
  (în tone) | 44 945 | 36 304 | 77 270 | 84 338 | 52 553 |
| Cota de piață | 0,5 % | 0,4 % | 0,8 % | 0,9 % | 0,5 % |
| Prețurile importurilor
  (EUR/tonă) | 117,4 | 134,5 | 139,6 | 192,7 | 194,0 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 115 | 119 | 164 | 165 |
| Croația – Volumul importurilor
  (în tone) | 126 400 | 179 325 | 205 921 | 187 765 | 208 050 |
| Cota de piață | 1,5 % | 2,0 % | 2,3 % | 2,1 % | 2,3 % |
| Prețurile importurilor
  (EUR/tonă) | 125,1 | 135,0 | 145,0 | 171,7 | 185,0 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 108 | 116 | 137 | 148 |
| Libia – Volumul importurilor (în tone) | 142 644 | 227 793 | 153 390 | 124 515 | 73 361 |
| Cota de piață | 1,6 % | 2,5 % | 1,7 % | 1,4 % | 0,8 % |
| Prețurile importurilor
  (EUR/tonă) | 114,1 | 134,9 | 147,2 | 193,8 | 201,6 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 118 | 129 | 170 | 177 |

(71)

În ceea ce privește Belarus, Croația, Libia și Ucraina, volumul importurilor, cotele de piață și prețurile medii au evoluat după cum urmează. Datele se bazează pe statisticile Eurostat.

2002

2003

2004

2005

PAR

Belarus – Volumul importurilor

(în tone)

134 931

167 981

62 546

62 044

25 193

Cota de piață

1,6 %

1,9 %

0,7 %

0,7 %

0,3 %

Prețurile importurilor

(EUR/tonă)

107,5

126,6

148,5

165,7

190,5

Indice (2002 = 100)

100

118

138

154

177

Ucraina – volumul importurilor

(în tone)

44 945

36 304

77 270

84 338

52 553

Cota de piață

0,5 %

0,4 %

0,8 %

0,9 %

0,5 %

Prețurile importurilor

(EUR/tonă)

117,4

134,5

139,6

192,7

194,0

Indice (2002 = 100)

100

115

119

164

165

Croația – Volumul importurilor

(în tone)

126 400

179 325

205 921

187 765

208 050

Cota de piață

1,5 %

2,0 %

2,3 %

2,1 %

2,3 %

Prețurile importurilor

(EUR/tonă)

125,1

135,0

145,0

171,7

185,0

Indice (2002 = 100)

100

108

116

137

148

Libia – Volumul importurilor (în tone)

142 644

227 793

153 390

124 515

73 361

Cota de piață

1,6 %

2,5 %

1,7 %

1,4 %

0,8 %

Prețurile importurilor

(EUR/tonă)

114,1

134,9

147,2

193,8

201,6

Indice (2002 = 100)

100

118

129

170

177

| (72) | În ceea ce privește Republica Belarus, volumul importurilor a crescut ușor între 2002 și 2003, apoi a scăzut pe toată perioada examinată (– 81 % pentru întreaga perioadă). În mod similar, cota sa de piață a crescut ușor între 2002 și 2003, apoi a scăzut continuu, ajungând la 0,3 % în PAR. Volumele erau de minimis începând cu 2004. Prețurile au evoluat pozitiv de la 107 EUR/tonă la 190 EUR/tonă în cursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(72)

În ceea ce privește Republica Belarus, volumul importurilor a crescut ușor între 2002 și 2003, apoi a scăzut pe toată perioada examinată (– 81 % pentru întreaga perioadă). În mod similar, cota sa de piață a crescut ușor între 2002 și 2003, apoi a scăzut continuu, ajungând la 0,3 % în PAR. Volumele erau de minimis începând cu 2004. Prețurile au evoluat pozitiv de la 107 EUR/tonă la 190 EUR/tonă în cursul perioadei examinate.

| (73) | În ceea ce privește Ucraina, nivelul importurilor a rămas în mod constant sub pragul de minimis, în timp ce prețurile la import au crescut cu 65 % între 2002 și PAR. |
| --- | --- |

(73)

În ceea ce privește Ucraina, nivelul importurilor a rămas în mod constant sub pragul de minimis, în timp ce prețurile la import au crescut cu 65 % între 2002 și PAR.

| (74) | Importurile Croației au fost în general stabile de-a lungul perioadei, reprezentând o cotă de aproximativ 2 % din piața comunitară, în timp ce prețurile la import au crescut cu 48 %. |
| --- | --- |

(74)

Importurile Croației au fost în general stabile de-a lungul perioadei, reprezentând o cotă de aproximativ 2 % din piața comunitară, în timp ce prețurile la import au crescut cu 48 %.

| (75) | Importurile din Libia au crescut în 2003, dar apoi au scăzut în mod constant până la sfârșitul PAR. Pe parcursul întregii perioade ele au scăzut cu 49 %, iar cota lor de piață a trecut de la 1,6 % în 2002 la 0,8 % în PAR. Ca și în cazul celorlalte țări, prețurile la import ale Libiei au crescut cu 77 % între 2002 și PAR. |
| --- | --- |

(75)

Importurile din Libia au crescut în 2003, dar apoi au scăzut în mod constant până la sfârșitul PAR. Pe parcursul întregii perioade ele au scăzut cu 49 %, iar cota lor de piață a trecut de la 1,6 % în 2002 la 0,8 % în PAR. Ca și în cazul celorlalte țări, prețurile la import ale Libiei au crescut cu 77 % între 2002 și PAR.

| (76) | Evoluția prețurilor în cazul celor patru țări este proporțional mai mare sau comparabilă cu creșterea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare. |
| --- | --- |

(76)

Evoluția prețurilor în cazul celor patru țări este proporțional mai mare sau comparabilă cu creșterea prețurilor de vânzare ale industriei comunitare.

| (77) | Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR pentru Croația, prețurile franco-fabrică ale industriei comunitare, oferite unor clienți independenți, au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară ale singurului producător exportator care a cooperat din Croația, ajustate corespunzător pentru a reflecta un preț franco vămuit. Comparația a indicat faptul că importurile scădeau prețurile din industria comunitară cu 4,7 %. Cu toate acestea, prețurile respective erau similare prețului neprejudiciabil stabilit pentru industria comunitară. |
| --- | --- |

(77)

Pentru a calcula nivelul subcotării prețurilor în cursul PAR pentru Croația, prețurile franco-fabrică ale industriei comunitare, oferite unor clienți independenți, au fost comparate cu prețurile de import CIF la frontiera comunitară ale singurului producător exportator care a cooperat din Croația, ajustate corespunzător pentru a reflecta un preț franco vămuit. Comparația a indicat faptul că importurile scădeau prețurile din industria comunitară cu 4,7 %. Cu toate acestea, prețurile respective erau similare prețului neprejudiciabil stabilit pentru industria comunitară.

| (78) | Luând în considerare faptul că pentru trei din cele patru țări cotele de piață erau sub de minimis, indiferent dacă la nivel individual sau colectiv, s-a considerat că exporturile acestora către Comunitate nu au cauzat niciun prejudiciu și, prin urmare, marjele de subcotare nu au fost relevante ca parte a analizei continuării prejudiciului. |
| --- | --- |

(78)

Luând în considerare faptul că pentru trei din cele patru țări cotele de piață erau sub de minimis, indiferent dacă la nivel individual sau colectiv, s-a considerat că exporturile acestora către Comunitate nu au cauzat niciun prejudiciu și, prin urmare, marjele de subcotare nu au fost relevante ca parte a analizei continuării prejudiciului.

3.   Importuri provenind din alte țări

| (79) | Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt, de asemenea, bazate pe datele Eurostat. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Volumul importurilor originare din Rusia (tone) | 1 360 025 | 1 429 543 | 1 783 742 | 1 404 863 | 1 488 367 |
| Cota de piață | 15,7 % | 16,0 % | 19,9 % | 15,8 % | 16,6 % |
| Prețurile importurilor originare din Rusia (EUR/tonă) | 119 | 133 | 154 | 180 | 196 |
| Volumul importurilor originare din Egipt (tone) | 579 830 | 629 801 | 422 892 | 385 855 | 624 718 |
| Cota de piață | 6,7 % | 7,0 % | 4,7 % | 4,3 % | 7,0 % |
| Prețurile importurilor originare din Egipt (EUR/tonă) | 149 | 163 | 178 | 220 | 222 |
| Volumul importurilor originare din România (tone) | 260 298 | 398 606 | 235 417 | 309 195 | 248 377 |
| Cota de piață | 3,0 % | 4,5 % | 2,6 % | 3,5 % | 2,8 % |
| Prețurile importurilor originare din România (EUR/tonă) | 123 | 142 | 175 | 197 | 210 |
| Volumul importurilor originare din celelalte țări (tone) | 373 732 | 291 620 | 254 311 | 336 110 | 326 579 |
| Cota de piață | 4,3 % | 3,3 % | 2,8 % | 3,8 % | 3,6 % |
| Prețurile importurilor originare din celelalte țări (EUR/tonă) | 141 | 170 | 194 | 221 | 224 |
| Cota de piață a tuturor țărilor terțe | 29,7 % | 30,8 % | 30,0 % | 27,4 % | 30,0 % |

(79)

Volumul importurilor din alte țări terțe în cursul perioadei examinate este prezentat în tabelul de mai jos. Următoarele tendințe în materie de cantitate și preț sunt, de asemenea, bazate pe datele Eurostat.

2002

2003

2004

2005

PAR

Volumul importurilor originare din Rusia (tone)

1 360 025

1 429 543

1 783 742

1 404 863

1 488 367

Cota de piață

15,7 %

16,0 %

19,9 %

15,8 %

16,6 %

Prețurile importurilor originare din Rusia (EUR/tonă)

119

133

154

180

196

Volumul importurilor originare din Egipt (tone)

579 830

629 801

422 892

385 855

624 718

Cota de piață

6,7 %

7,0 %

4,7 %

4,3 %

7,0 %

Prețurile importurilor originare din Egipt (EUR/tonă)

149

163

178

220

222

Volumul importurilor originare din România (tone)

260 298

398 606

235 417

309 195

248 377

Cota de piață

3,0 %

4,5 %

2,6 %

3,5 %

2,8 %

Prețurile importurilor originare din România (EUR/tonă)

123

142

175

197

210

Volumul importurilor originare din celelalte țări (tone)

373 732

291 620

254 311

336 110

326 579

Cota de piață

4,3 %

3,3 %

2,8 %

3,8 %

3,6 %

Prețurile importurilor originare din celelalte țări (EUR/tonă)

141

170

194

221

224

Cota de piață a tuturor țărilor terțe

29,7 %

30,8 %

30,0 %

27,4 %

30,0 %

| (80) | Trebuie reținut faptul că importurile globale din țări terțe a crescut cu 4,4 % pe parcursul întregii perioade. Acest rezultat se datorează în special creșterii importurilor din Rusia (+ 9,4 %), care reprezintă de departe exportatorul principal. De asemenea, trebuie reținut faptul că importurile din Rusia au făcut obiectul unor măsuri sub forma prețului minim de import pe parcursul întregii perioade, măsuri abrogate de Regulamentul (CE) nr. 907/2007 (a se vedea considerentul 6 de mai sus). În perioada cuprinsă între 2002 și PAR, importurile din Egipt au crescut cu 7,7 %, în timp ce importurile din alte țări terțe au scăzut într-o proporție similară, România deținând mai mult de 40 % din aceste importuri. În ceea ce privește prețurile la export, toate țările menționate anterior au exportat către Comunitate la prețuri care nu duc la scăderea prețurilor industriei comunitare în PAR și/sau sunt superioare prețului neprejudiciabil al industriei comunitare. |
| --- | --- |

(80)

Trebuie reținut faptul că importurile globale din țări terțe a crescut cu 4,4 % pe parcursul întregii perioade. Acest rezultat se datorează în special creșterii importurilor din Rusia (+ 9,4 %), care reprezintă de departe exportatorul principal. De asemenea, trebuie reținut faptul că importurile din Rusia au făcut obiectul unor măsuri sub forma prețului minim de import pe parcursul întregii perioade, măsuri abrogate de Regulamentul (CE) nr. 907/2007 (a se vedea considerentul 6 de mai sus). În perioada cuprinsă între 2002 și PAR, importurile din Egipt au crescut cu 7,7 %, în timp ce importurile din alte țări terțe au scăzut într-o proporție similară, România deținând mai mult de 40 % din aceste importuri. În ceea ce privește prețurile la export, toate țările menționate anterior au exportat către Comunitate la prețuri care nu duc la scăderea prețurilor industriei comunitare în PAR și/sau sunt superioare prețului neprejudiciabil al industriei comunitare.

4.   Situația economică din industria comunitară

| (81) | În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, Comisia a analizat toți factorii și indicatorii economici relevanți care influențează situația industriei comunitare.

4.1.   Observații preliminare

| (82) | S-a constatat că majoritatea producătorilor din industria comunitară, care au cooperat, foloseau produsul similar pentru procesarea sa ulterioară în vederea obținerii unor produși de îngrășământ amestecați sau sintetici, acestea fiind îngrășăminte procesate în aval pe bază de azot conținând pe lângă azot, alte substanțe, precum fosfor solubil în apă sau/și potasiu solubil în apă. |
| --- | --- |

(82)

S-a constatat că majoritatea producătorilor din industria comunitară, care au cooperat, foloseau produsul similar pentru procesarea sa ulterioară în vederea obținerii unor produși de îngrășământ amestecați sau sintetici, acestea fiind îngrășăminte procesate în aval pe bază de azot conținând pe lângă azot, alte substanțe, precum fosfor solubil în apă sau/și potasiu solubil în apă.

| (83) | S-a stabilit că astfel de transferuri interne ale producției de uree nu intră pe piața liberă și nu intră în competiție directă cu importurile produsului în cauză. Ancheta a evidențiat că această utilizare captivă reprezintă o parte stabilă de aproximativ 20 % din producția totală a industriei comunitare. Prin urmare, se consideră că acest lucru nu poate afecta în mod semnificativ situația prejudiciului adus industriei comunitare. |
| --- | --- |

(83)

S-a stabilit că astfel de transferuri interne ale producției de uree nu intră pe piața liberă și nu intră în competiție directă cu importurile produsului în cauză. Ancheta a evidențiat că această utilizare captivă reprezintă o parte stabilă de aproximativ 20 % din producția totală a industriei comunitare. Prin urmare, se consideră că acest lucru nu poate afecta în mod semnificativ situația prejudiciului adus industriei comunitare.

| (84) | Când se recurge la utilizarea unui eșantion reprezentativ, în conformitate cu practicile stabilite, anumiți indicatori ai prejudiciului (producție, capacitate de producție, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere economică și ocuparea forței de muncă) sunt analizați pentru industria comunitară per ansamblu (denumită „I.C.” în tabelele de mai jos), în timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele obținute de societăți individuale, de exemplu, prețuri, costuri de producție, rentabilitate, salarii, investiții, randamentul capitalului investit, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza fonduri sunt analizați pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor comunitari care constituie eșantionul (denumiți „P.E.” în tabelele de mai jos). |
| --- | --- |

(84)

Când se recurge la utilizarea unui eșantion reprezentativ, în conformitate cu practicile stabilite, anumiți indicatori ai prejudiciului (producție, capacitate de producție, stocuri, vânzări, cotă de piață, creștere economică și ocuparea forței de muncă) sunt analizați pentru industria comunitară per ansamblu (denumită „I.C.” în tabelele de mai jos), în timp ce acei indicatori ai prejudiciului referitori la rezultatele obținute de societăți individuale, de exemplu, prețuri, costuri de producție, rentabilitate, salarii, investiții, randamentul capitalului investit, fluxul de lichidități, capacitatea de a mobiliza fonduri sunt analizați pe baza informațiilor colectate la nivelul producătorilor comunitari care constituie eșantionul (denumiți „P.E.” în tabelele de mai jos).

4.2.   Date privind industria comunitară per ansamblu

(a)   Producția

| (85) | Producția industriei comunitare, inclusiv volumul destinat utilizării captive, a rămas practic stabilă între 2002 și PAR, crescând cu 5 % în 2003 și scăzând cu același procent în 2004. În 2005 și pe parcursul PAR s-a înregistrat o mică creștere de 2 % și, respectiv, 1 punct procentual, atingând un nivel de 4,45 milioane tone. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Producția (în tone) | 4 300 000 | 4 500 000 | 4 300 000 | 4 400 000 | 4 450 000 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 105 | 100 | 102 | 103 |
| Producția I.C. utilizată pentru transferuri captive | 800 000 | 800 000 | 800 000 | 900 000 | 900 000 |
| % din producția totală | 19,3 % | 18,5 % | 19,5 % | 20,6 % | 20,2 % |
| Sursă: Reclamanți, răspunsuri la chestionarele privind eșantionarea și răspunsuri la chestionare verificate |

(85)

Producția industriei comunitare, inclusiv volumul destinat utilizării captive, a rămas practic stabilă între 2002 și PAR, crescând cu 5 % în 2003 și scăzând cu același procent în 2004. În 2005 și pe parcursul PAR s-a înregistrat o mică creștere de 2 % și, respectiv, 1 punct procentual, atingând un nivel de 4,45 milioane tone.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Producția (în tone)

4 300 000

4 500 000

4 300 000

4 400 000

4 450 000

Indice (2002 = 100)

100

105

100

102

103

Producția I.C. utilizată pentru transferuri captive

800 000

800 000

800 000

900 000

900 000

% din producția totală

19,3 %

18,5 %

19,5 %

20,6 %

20,2 %

Sursă: Reclamanți, răspunsuri la chestionarele privind eșantionarea și răspunsuri la chestionare verificate

(b)   Capacitate și rate de utilizare a capacității

| (86) | Capacitatea de producție a crescut ușor (cu 5 %) între 2002 și PAR. Având în vedere volumul stabil al producției, utilizarea capacității rezultate a scăzut ușor, de la un nivel de 84 % în anul 2002 la unul de 81 % în PAR. Cu toate acestea, utilizarea capacității pentru acest tip de producție și industrie poate fi afectată de producția de alte produse care pot fi produse cu același echipament de producție și, în consecință, este considerată ca fiind un indicator de prejudiciu mai puțin important. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Capacitatea de producție (în tone) | 5 100 000 | 5 200 000 | 5 200 000 | 5 400 000 | 5 360 000 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 101 | 101 | 106 | 105 |
| I.C. – Capacitatea de utilizare | 84 % | 88 % | 84 % | 81 % | 81 % |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 104 | 100 | 96 | 96 |

(86)

Capacitatea de producție a crescut ușor (cu 5 %) între 2002 și PAR. Având în vedere volumul stabil al producției, utilizarea capacității rezultate a scăzut ușor, de la un nivel de 84 % în anul 2002 la unul de 81 % în PAR. Cu toate acestea, utilizarea capacității pentru acest tip de producție și industrie poate fi afectată de producția de alte produse care pot fi produse cu același echipament de producție și, în consecință, este considerată ca fiind un indicator de prejudiciu mai puțin important.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Capacitatea de producție (în tone)

5 100 000

5 200 000

5 200 000

5 400 000

5 360 000

Indice (2002 = 100)

100

101

101

106

105

I.C. – Capacitatea de utilizare

84 %

88 %

84 %

81 %

81 %

Indice (2002 = 100)

100

104

100

96

96

(c)   Stocuri

| (87) | Nivelul stocurilor finale ale industriei comunitare a fost stabil între 2002 și 2004 și a crescut accentuat (cu 24 de puncte procentuale în 2005 și cu încă 13 puncte procentuale la finalul PAR). Cu toate acestea, deoarece ureea destinată aplicațiilor captive este depozitată cu produsul vândut pe piața liberă, nivelul stocurilor este considerat ca fiind un indicator de prejudiciu mai puțin important. De asemenea, trebuie reținut faptul că finalul PAR coincide cu începutul vânzărilor de sezon. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Stocuri finale (în tone) | 250 000 | 240 000 | 260 000 | 320 000 | 350 000 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 94 | 103 | 127 | 140 |

(87)

Nivelul stocurilor finale ale industriei comunitare a fost stabil între 2002 și 2004 și a crescut accentuat (cu 24 de puncte procentuale în 2005 și cu încă 13 puncte procentuale la finalul PAR). Cu toate acestea, deoarece ureea destinată aplicațiilor captive este depozitată cu produsul vândut pe piața liberă, nivelul stocurilor este considerat ca fiind un indicator de prejudiciu mai puțin important. De asemenea, trebuie reținut faptul că finalul PAR coincide cu începutul vânzărilor de sezon.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Stocuri finale (în tone)

250 000

240 000

260 000

320 000

350 000

Indice (2002 = 100)

100

94

103

127

140

(d)   Volumul vânzărilor

| (88) | Vânzările realizate de industria comunitară pe piața comunitară au scăzut ușor, cu 3 % între 2002 și PAR. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Volumul vânzărilor la nivelul CE (în tone) | 3 150 000 | 3 240 000 | 3 050 000 | 3 000 000 | 3 070 000 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 103 | 97 | 95 | 97 |

(88)

Vânzările realizate de industria comunitară pe piața comunitară au scăzut ușor, cu 3 % între 2002 și PAR.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Volumul vânzărilor la nivelul CE (în tone)

3 150 000

3 240 000

3 050 000

3 000 000

3 070 000

Indice (2002 = 100)

100

103

97

95

97

(e)   Cota de piață

| (89) | Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut, de asemenea, moderat între 2002 și PAR, trecând de la 36,5 % la 34,3 %. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Cota de piață a industriei comunitare | 36,5 % | 36,3 % | 34,1 % | 33,8 % | 34,3 % |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 99 | 93 | 93 | 94 |

(89)

Cota de piață deținută de industria comunitară a scăzut, de asemenea, moderat între 2002 și PAR, trecând de la 36,5 % la 34,3 %.

2002

2003

2004

2005

PAR

Cota de piață a industriei comunitare

36,5 %

36,3 %

34,1 %

33,8 %

34,3 %

Indice (2002 = 100)

100

99

93

93

94

(f)   Creșterea economică

| (90) | De-a lungul perioadei examinate, industria comunitară a pierdut o mică parte din cota sa de piață pe o piață stabilă. Cota de piață pierdută de industria comunitară nu a fost preluată de importurile celor patru țări în cauză, care au înregistrat o scădere de la 5,8 % la 4,4 % a cotei lor de piață între 2002 și PAR. |
| --- | --- |

(90)

De-a lungul perioadei examinate, industria comunitară a pierdut o mică parte din cota sa de piață pe o piață stabilă. Cota de piață pierdută de industria comunitară nu a fost preluată de importurile celor patru țări în cauză, care au înregistrat o scădere de la 5,8 % la 4,4 % a cotei lor de piață între 2002 și PAR.

(g)   Ocuparea forței de muncă

| (91) | Nivelul ocupării forței de muncă din industria comunitară a scăzut cu 6 % între 2002 și PAR, odată cu o ușoară creștere a producției, reflectând astfel preocuparea industriei comunitare de a-și spori în permanență productivitatea și competitivitatea. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Locuri de muncă – produsul în cauză | 1 235 | 1 230 | 1 155 | 1 160 | 1 165 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 100 | 94 | 94 | 94 |

(91)

Nivelul ocupării forței de muncă din industria comunitară a scăzut cu 6 % între 2002 și PAR, odată cu o ușoară creștere a producției, reflectând astfel preocuparea industriei comunitare de a-și spori în permanență productivitatea și competitivitatea.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Locuri de muncă – produsul în cauză

1 235

1 230

1 155

1 160

1 165

Indice (2002 = 100)

100

100

94

94

94

(h)   Productivitatea

| (92) | Productivitatea anuală pe lucrător angajat în industria comunitară a crescut cu 6 % între 2002 și 2003, rămânând constantă până la PAR, indicând astfel impactul pozitiv combinat pe care îl au ocuparea redusă a forței de muncă și creșterea producției în industria comunitară. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| I.C. – Productivitate (tone pe angajat) | 3 500 | 3 700 | 3 745 | 3 765 | 3 735 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 106 | 107 | 108 | 107 |

(92)

Productivitatea anuală pe lucrător angajat în industria comunitară a crescut cu 6 % între 2002 și 2003, rămânând constantă până la PAR, indicând astfel impactul pozitiv combinat pe care îl au ocuparea redusă a forței de muncă și creșterea producției în industria comunitară.

2002

2003

2004

2005

PAR

I.C. – Productivitate (tone pe angajat)

3 500

3 700

3 745

3 765

3 735

Indice (2002 = 100)

100

106

107

108

107

(i)   Amploarea marjei de dumping

| (93) | În ceea ce privește impactul asupra industriei comunitare a amplorii marjei de dumping reale în PAR, având în vedere faptul că: (i) volumul importurilor din Belarus, Ucraina și Libia se află sub nivelurile de minimis; (ii) importurile din Croația erau stabile, la prețuri crescute în conformitate cu prețurile de vânzare din UE; și (iii) situația financiară globală a industriei comunitare era foarte bună, acest impact nu este considerat ca fiind semnificativ, iar indicatorul nu prezintă importanță. |
| --- | --- |

(93)

În ceea ce privește impactul asupra industriei comunitare a amplorii marjei de dumping reale în PAR, având în vedere faptul că: (i) volumul importurilor din Belarus, Ucraina și Libia se află sub nivelurile de minimis; (ii) importurile din Croația erau stabile, la prețuri crescute în conformitate cu prețurile de vânzare din UE; și (iii) situația financiară globală a industriei comunitare era foarte bună, acest impact nu este considerat ca fiind semnificativ, iar indicatorul nu prezintă importanță.

(j)   Redresarea în urma efectelor dumpingului anterior

| (94) | Indicatorii examinați anterior și în ceea ce urmează arată în mod clar o îmbunătățire semnificativă a situației economice și financiare a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(94)

Indicatorii examinați anterior și în ceea ce urmează arată în mod clar o îmbunătățire semnificativă a situației economice și financiare a industriei comunitare.

4.3.   Date privind producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ

(a)   Prețuri de vânzare și factori care afectează prețurile de pe piața internă

| (95) | Prețul mediu net de vânzare al producătorilor din industria comunitară care au constituit eșantionul reprezentativ a crescut în mod semnificativ începând cu 2004 până la PAR, reflectând creșterea constantă și continuă a costului materiei prime și condițiile favorabile dominante de pe piața internațională privind ureea, în cursul aceleiași perioade. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P.E. – Prețul unitar pe piața CE
  (EUR/tonă) | 138 | 149 | 164 | 189 | 207 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 108 | 120 | 138 | 151 |

(95)

Prețul mediu net de vânzare al producătorilor din industria comunitară care au constituit eșantionul reprezentativ a crescut în mod semnificativ începând cu 2004 până la PAR, reflectând creșterea constantă și continuă a costului materiei prime și condițiile favorabile dominante de pe piața internațională privind ureea, în cursul aceleiași perioade.

2002

2003

2004

2005

PAR

P.E. – Prețul unitar pe piața CE

(EUR/tonă)

138

149

164

189

207

Indice (2002 = 100)

100

108

120

138

151

(b)   Salarii

| (96) | Între 2002 și PAR, salariul mediu pe angajat a crescut cu 13 %, astfel cum indică tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și ocuparea redusă a forței de muncă per ansamblu, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P.E. – Costul anual al forței de muncă pe angajat (în mii EUR) | 44,2 | 47,2 | 47,1 | 48,6 | 49,9 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 107 | 107 | 110 | 113 |

(96)

Între 2002 și PAR, salariul mediu pe angajat a crescut cu 13 %, astfel cum indică tabelul de mai jos. Având în vedere rata inflației și ocuparea redusă a forței de muncă per ansamblu, această creștere a salariilor este considerată a fi moderată.

2002

2003

2004

2005

PAR

P.E. – Costul anual al forței de muncă pe angajat (în mii EUR)

44,2

47,2

47,1

48,6

49,9

Indice (2002 = 100)

100

107

107

110

113

(c)   Investiții

| (97) | Investițiile anuale în produsul similar realizate de cei patru producători care au constituit eșantionul reprezentativ s-au dezvoltat în mod pozitiv în perioada examinată, și anume au crescut cu 74 %, deși au prezentat unele fluctuații. Aceste investiții vizau în principal modernizarea utilajelor și cerințe de mediu. Acest lucru confirmă eforturile industriei comunitare de a-și îmbunătăți în permanență productivitatea și competitivitatea. Rezultatele sunt vizibile în evoluția productivității, care a crescut semnificativ (a se vedea considerentul 92 de mai sus) în cursul aceleași perioade. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P.E. – Investiții nete (în mii EUR) | 20 493 | 11 095 | 31 559 | 40 001 | 35 565 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 54 | 154 | 195 | 174 |

(97)

Investițiile anuale în produsul similar realizate de cei patru producători care au constituit eșantionul reprezentativ s-au dezvoltat în mod pozitiv în perioada examinată, și anume au crescut cu 74 %, deși au prezentat unele fluctuații. Aceste investiții vizau în principal modernizarea utilajelor și cerințe de mediu. Acest lucru confirmă eforturile industriei comunitare de a-și îmbunătăți în permanență productivitatea și competitivitatea. Rezultatele sunt vizibile în evoluția productivității, care a crescut semnificativ (a se vedea considerentul 92 de mai sus) în cursul aceleași perioade.

2002

2003

2004

2005

PAR

P.E. – Investiții nete (în mii EUR)

20 493

11 095

31 559

40 001

35 565

Indice (2002 = 100)

100

54

154

195

174

(d)   Rentabilitatea și randamentul investițiilor

| (98) | Rentabilitatea producătorilor care au constituit eșantionul reprezentativ indică o îmbunătățire semnificativă între 2002 și 2005, când a atins un nivel de peste 19 % din valoarea vânzărilor. O creștere constantă a prețului gazelor naturale, la începutul lui 2006, a redus rezultatul la 10,7 % pe parcursul PAR. În această privință, se poate observa că, în ancheta inițială, a fost stabilită o marjă a profitului de 8 % care poate fi atinsă în absența unui dumping care produce prejudicii. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca reprezentând profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința de rentabilitate pe parcursul întregii perioade în cauză. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| PE – Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți independenți (% din vânzările nete) | 4,6 % | 11,1 % | 18,4 % | 19,3 % | 10,7 % |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 241 | 400 | 419 | 233 |
| P.E.-RI (profitul ca % din valoarea contabilă netă a investiției) | 10,7 % | 31,0 % | 48,8 % | 51,1 % | 29,4 % |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 290 | 456 | 477 | 275 |

(98)

Rentabilitatea producătorilor care au constituit eșantionul reprezentativ indică o îmbunătățire semnificativă între 2002 și 2005, când a atins un nivel de peste 19 % din valoarea vânzărilor. O creștere constantă a prețului gazelor naturale, la începutul lui 2006, a redus rezultatul la 10,7 % pe parcursul PAR. În această privință, se poate observa că, în ancheta inițială, a fost stabilită o marjă a profitului de 8 % care poate fi atinsă în absența unui dumping care produce prejudicii. Randamentul investițiilor (RI), exprimat ca reprezentând profitul în procente din valoarea contabilă netă a investițiilor, a urmat în linii mari tendința de rentabilitate pe parcursul întregii perioade în cauză.

2002

2003

2004

2005

PAR

PE – Rentabilitatea vânzărilor CE către clienți independenți (% din vânzările nete)

4,6 %

11,1 %

18,4 %

19,3 %

10,7 %

Indice (2002 = 100)

100

241

400

419

233

P.E.-RI (profitul ca % din valoarea contabilă netă a investiției)

10,7 %

31,0 %

48,8 %

51,1 %

29,4 %

Indice (2002 = 100)

100

290

456

477

275

(e)   Fluxul de lichidități și capacitatea de a mobiliza capital

| (99) | Fluxul de lichidități a crescut considerabil între 2002 și 2005 și a scăzut constant în cursul PAR. Această evoluție este în conformitate cu rentabilitatea per ansamblu în decursul perioadei examinate. | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | PAR |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| P.E. – Flux de lichidități (în mii EUR) | 38 534 | 60 289 | 92 671 | 111 722 | 58 912 |
| Indice (2002 = 100) | 100 | 156 | 240 | 290 | 153 |

(99)

Fluxul de lichidități a crescut considerabil între 2002 și 2005 și a scăzut constant în cursul PAR. Această evoluție este în conformitate cu rentabilitatea per ansamblu în decursul perioadei examinate.

2002

2003

2004

2005

PAR

P.E. – Flux de lichidități (în mii EUR)

38 534

60 289

92 671

111 722

58 912

Indice (2002 = 100)

100

156

240

290

153

| (100) | Ancheta nu a evidențiat dificultăți de mobilizare a capitalurilor întâlnite de producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ. |
| --- | --- |

(100)

Ancheta nu a evidențiat dificultăți de mobilizare a capitalurilor întâlnite de producătorii comunitari care au constituit eșantionul reprezentativ.

5.   Concluzie

| (101) | Între anul 2002 și PAR, cota de piață a industriei comunitare a scăzut ușor, împreună cu volumul de vânzări pe piața comunitară. Cu toate acestea, situația generală a industriei comunitare s-a îmbunătățit pe parcursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(101)

Între anul 2002 și PAR, cota de piață a industriei comunitare a scăzut ușor, împreună cu volumul de vânzări pe piața comunitară. Cu toate acestea, situația generală a industriei comunitare s-a îmbunătățit pe parcursul perioadei examinate.

| (102) | Aproape toți ceilalți indicatori ai prejudiciului, cu excepția creșterii volumului stocurilor, au evoluat în mod pozitiv: volumul producției și prețurile unitare de vânzare ale industriei comunitare au crescut, iar rentabilitatea s-a aflat, după 2002, la un nivel mult mai ridicat față de nivelul de profit stabilit ca profit-țintă în ancheta inițială. |
| --- | --- |

(102)

Aproape toți ceilalți indicatori ai prejudiciului, cu excepția creșterii volumului stocurilor, au evoluat în mod pozitiv: volumul producției și prețurile unitare de vânzare ale industriei comunitare au crescut, iar rentabilitatea s-a aflat, după 2002, la un nivel mult mai ridicat față de nivelul de profit stabilit ca profit-țintă în ancheta inițială.

| (103) | Randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au evoluat, de asemenea, în mod pozitiv. Salariile au înregistrat o evoluție moderată, iar industria comunitară a continuat să investească. Productivitatea a crescut, de asemenea, considerabil, reflectând evoluția pozitivă a producției și eforturile industriei comunitare de a o îmbunătăți prin investiții. |
| --- | --- |

(103)

Randamentul investițiilor și fluxul de lichidități au evoluat, de asemenea, în mod pozitiv. Salariile au înregistrat o evoluție moderată, iar industria comunitară a continuat să investească. Productivitatea a crescut, de asemenea, considerabil, reflectând evoluția pozitivă a producției și eforturile industriei comunitare de a o îmbunătăți prin investiții.

| (104) | Solicitantul a susținut că cerințele legate de rentabilitatea pe termen lung, măsurată în termeni de profit obținut din vânzări, ar trebui să se situeze în domeniul industriei ureei la un nivel de 25 % după impozitare. Acest lucru ar reprezenta un profit pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare. Solicitantul a invocat faptul că acest lucru este justificat de costurile de construcție a unui nou complex de producție de amoniu/uree, ceea ce ar necesita un randament al investițiilor de 11 % (considerat a fi echivalent cu profitul pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare). De reținut, în acest sens, faptul că solicitantul nu a invocat niciodată o marjă de profit atât de ridicată în cadrul acestei proceduri, iar ancheta inițială a stabilit că poate fi obținută o marjă de profit de 8 % în lipsa dumpingului prejudiciabil. În plus, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat, în hotărârea sa în Cauza T-210/95, că „... marja de profit utilizată de către Consiliu la calculul prețului-țintă care să înlăture prejudiciul în cauză trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară ar putea conta în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping” (8). În cadrul aceleiași cauze, tribunalul a confirmat că „... argumentul potrivit căruia marja de profit utilizată de către instituțiile comunitare trebuie să fie marja necesară garantării supraviețuirii industriei comunitare și/sau a unui randament adecvat al capitalului nu dispune de niciun temei în regulamentul de bază”. |
| --- | --- |

(104)

Solicitantul a susținut că cerințele legate de rentabilitatea pe termen lung, măsurată în termeni de profit obținut din vânzări, ar trebui să se situeze în domeniul industriei ureei la un nivel de 25 % după impozitare. Acest lucru ar reprezenta un profit pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare. Solicitantul a invocat faptul că acest lucru este justificat de costurile de construcție a unui nou complex de producție de amoniu/uree, ceea ce ar necesita un randament al investițiilor de 11 % (considerat a fi echivalent cu profitul pe cifra de afaceri de 36 %, înainte de impozitare). De reținut, în acest sens, faptul că solicitantul nu a invocat niciodată o marjă de profit atât de ridicată în cadrul acestei proceduri, iar ancheta inițială a stabilit că poate fi obținută o marjă de profit de 8 % în lipsa dumpingului prejudiciabil. În plus, Tribunalul de Primă Instanță a confirmat, în hotărârea sa în Cauza T-210/95, că „... marja de profit utilizată de către Consiliu la calculul prețului-țintă care să înlăture prejudiciul în cauză trebuie limitată la marja de profit pe care industria comunitară ar putea conta în condiții normale de concurență, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping” (8). În cadrul aceleiași cauze, tribunalul a confirmat că „... argumentul potrivit căruia marja de profit utilizată de către instituțiile comunitare trebuie să fie marja necesară garantării supraviețuirii industriei comunitare și/sau a unui randament adecvat al capitalului nu dispune de niciun temei în regulamentul de bază”.

| (105) | Solicitantul a susținut în continuare că, în cazul industriei îngrășămintelor, profitul obținut din vânzări nu reprezintă un indicator adecvat al prejudiciului în ceea ce privește profitul și că randamentul capitalului investit și/sau randamentul investițiilor sunt mai adecvate din punct de vedere calitativ pentru o astfel de evaluare. În continuare, s-a susținut că, pe baza ultimilor indicatori, industria comunitară a suferit prejudicii. |
| --- | --- |

(105)

Solicitantul a susținut în continuare că, în cazul industriei îngrășămintelor, profitul obținut din vânzări nu reprezintă un indicator adecvat al prejudiciului în ceea ce privește profitul și că randamentul capitalului investit și/sau randamentul investițiilor sunt mai adecvate din punct de vedere calitativ pentru o astfel de evaluare. În continuare, s-a susținut că, pe baza ultimilor indicatori, industria comunitară a suferit prejudicii.

| (106) | Având în vedere caracteristicile specifice industriei îngrășămintelor (între altele, deoarece necesită investiții masive de capital) și natura pieței îngrășămintelor (volatilitatea prețurilor materiilor prime și a prețurilor produsului final), este stabilit faptul că profitul din vânzări, în sine însuși, s-ar putea să nu fie neapărat cel mai bun indicator în ceea ce privește rentabilitatea și că ar trebui să fie complementat de alți indicatori cum ar fi randamentul capitalului investit și randamentul investițiilor. Cu toate acestea, solicitantul nu a prezentat nicio dovadă conform căreia, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, industria comunitară ar fi putut să obțină un randament la nivelul solicitat. Totodată, solicitantul nu a demonstrat ce marjă de profit ar fi putut fi obținută de către industria comunitară în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această cerere a fost respinsă. |
| --- | --- |

(106)

Având în vedere caracteristicile specifice industriei îngrășămintelor (între altele, deoarece necesită investiții masive de capital) și natura pieței îngrășămintelor (volatilitatea prețurilor materiilor prime și a prețurilor produsului final), este stabilit faptul că profitul din vânzări, în sine însuși, s-ar putea să nu fie neapărat cel mai bun indicator în ceea ce privește rentabilitatea și că ar trebui să fie complementat de alți indicatori cum ar fi randamentul capitalului investit și randamentul investițiilor. Cu toate acestea, solicitantul nu a prezentat nicio dovadă conform căreia, în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping, industria comunitară ar fi putut să obțină un randament la nivelul solicitat. Totodată, solicitantul nu a demonstrat ce marjă de profit ar fi putut fi obținută de către industria comunitară în lipsa importurilor care fac obiectul unui dumping. Prin urmare, această cerere a fost respinsă.

| (107) | Prin urmare, se conchide că nu există o continuare a prejudicierii materiale a industriei comunitare. |
| --- | --- |

(107)

Prin urmare, se conchide că nu există o continuare a prejudicierii materiale a industriei comunitare.

F.   PROBABILITATEA REAPARIȚIEI PREJUDICIULUI

1.   Generalități

| (108) | Întrucât nu a continuat prejudicierea materială provocată de importurile originare din țara în cauză, analiza s-a axat pe probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor. În această privință, au fost analizați doi parametri principali: (i) volumul posibil la export și prețurile practicate de țările în cauză și (ii) efectul acestui volum și al prețurilor estimate din țările în cauză asupra industriei comunitare. |
| --- | --- |

(108)

Întrucât nu a continuat prejudicierea materială provocată de importurile originare din țara în cauză, analiza s-a axat pe probabilitatea reapariției prejudiciului în cazul abrogării măsurilor. În această privință, au fost analizați doi parametri principali: (i) volumul posibil la export și prețurile practicate de țările în cauză și (ii) efectul acestui volum și al prețurilor estimate din țările în cauză asupra industriei comunitare.

| (109) | Analiza s-a efectuat în raport cu un context general al pieței caracterizată de menținerea unor prețuri și profituri mari nu doar în Comunitate, ci în întreaga lume. La un nivel mai general, acest lucru se datorează cererii care depășește oferta. Nu există indicații conform cărora un astfel de context general va varia semnificativ pe termen scurt spre mediu. |
| --- | --- |

(109)

Analiza s-a efectuat în raport cu un context general al pieței caracterizată de menținerea unor prețuri și profituri mari nu doar în Comunitate, ci în întreaga lume. La un nivel mai general, acest lucru se datorează cererii care depășește oferta. Nu există indicații conform cărora un astfel de context general va varia semnificativ pe termen scurt spre mediu.

2.   Volumul exporturilor posibile și prețurile posibile la export ale țărilor în cauză

| (110) | După cum s-a afirmat anterior, producătorii-exportatori din Ucraina pot să exporte, în cel mai bun caz, aproximativ 375 000 de tone suplimentare de uree către Comunitate, în cazul în care măsurile expiră. Cifrele pentru Libia și Belarus indică cel mult 140 000 și, respectiv, 150 000 tone. În mod similar, cifrele în cazul Croației nu se așteaptă să crească în mod semnificativ de la nivelul actual. |
| --- | --- |

(110)

După cum s-a afirmat anterior, producătorii-exportatori din Ucraina pot să exporte, în cel mai bun caz, aproximativ 375 000 de tone suplimentare de uree către Comunitate, în cazul în care măsurile expiră. Cifrele pentru Libia și Belarus indică cel mult 140 000 și, respectiv, 150 000 tone. În mod similar, cifrele în cazul Croației nu se așteaptă să crească în mod semnificativ de la nivelul actual.

| (111) | Prețurile de export către Comunitate și țări terțe au fost analizate mai sus. Împreună cu condițiile de piață descrise mai jos și evoluția probabilă a principalilor determinanți ai costului, cum ar fi gazele naturale, această analiză indică faptul că prețurile la export vor rămâne mari. Astfel, nu se poate conchide că prețurile se vor situa sub prețul sau costurile industriei comunitare. |
| --- | --- |

(111)

Prețurile de export către Comunitate și țări terțe au fost analizate mai sus. Împreună cu condițiile de piață descrise mai jos și evoluția probabilă a principalilor determinanți ai costului, cum ar fi gazele naturale, această analiză indică faptul că prețurile la export vor rămâne mari. Astfel, nu se poate conchide că prețurile se vor situa sub prețul sau costurile industriei comunitare.

3.   Impactul asupra industriei comunitare a volumului exporturilor planificate și efectele asupra prețului în cazul abrogării măsurilor

| (112) | Este prevăzută o creștere semnificativă a pieței ureei în anii următori, atât în Comunitate (9). cât și în lumea întreagă, în special datorită producției agricole crescute (pentru aplicațiile în domeniul biocarburanților) și, de asemenea, datorită utilizării industriale în creștere a AdBlue (10). De exemplu, previziunile pentru piețele agricole din Uniunea Europeană 2007-2014, publicate de către Direcția Generală Agricultură în iulie 2007, confirmă faptul că producția de cereale va crește probabil cu până la 20 % în această perioadă. Evaluarea solicitantului sugerează o creștere de 10 %. În plus, la finalul lui septembrie 2007, Regulamentul (CE) nr. 1107/2007 al Consiliului (11) a stabilit o derogare de la retragerea terenurilor din circuitul agricol pentru anul 2008. Creșterea anticipată a pieței comunitare (aproximativ 1 milion de tone suplimentare) poate depăși volumul maxim probabil pe care țările exportatoare l-ar putea exporta în Comunitate. Prin urmare, nu se așteaptă ca din aceste exporturi suplimentare să rezulte dezechilibre majore în ceea ce privește volumul, nu în ultimul rând deoarece diferența dintre potențialul maxim al producției comunitare și consum este estimată la aproximativ 2 milioane de tone și nu există niciun indiciu conform căruia această diferență va fi compensată prin alte exporturi [printre altele, cele originare din Rusia, după cum este prezentat în Regulamentul (CE) nr. 907/2007], astfel încât oferta excedentară să scadă prețurile pieței. |
| --- | --- |

(112)

Este prevăzută o creștere semnificativă a pieței ureei în anii următori, atât în Comunitate (9). cât și în lumea întreagă, în special datorită producției agricole crescute (pentru aplicațiile în domeniul biocarburanților) și, de asemenea, datorită utilizării industriale în creștere a AdBlue (10). De exemplu, previziunile pentru piețele agricole din Uniunea Europeană 2007-2014, publicate de către Direcția Generală Agricultură în iulie 2007, confirmă faptul că producția de cereale va crește probabil cu până la 20 % în această perioadă. Evaluarea solicitantului sugerează o creștere de 10 %. În plus, la finalul lui septembrie 2007, Regulamentul (CE) nr. 1107/2007 al Consiliului (11) a stabilit o derogare de la retragerea terenurilor din circuitul agricol pentru anul 2008. Creșterea anticipată a pieței comunitare (aproximativ 1 milion de tone suplimentare) poate depăși volumul maxim probabil pe care țările exportatoare l-ar putea exporta în Comunitate. Prin urmare, nu se așteaptă ca din aceste exporturi suplimentare să rezulte dezechilibre majore în ceea ce privește volumul, nu în ultimul rând deoarece diferența dintre potențialul maxim al producției comunitare și consum este estimată la aproximativ 2 milioane de tone și nu există niciun indiciu conform căruia această diferență va fi compensată prin alte exporturi [printre altele, cele originare din Rusia, după cum este prezentat în Regulamentul (CE) nr. 907/2007], astfel încât oferta excedentară să scadă prețurile pieței.

| (113) | Având în vedere cele menționate anterior, nu este probabil ca industria comunitară să fie nevoită să scadă vânzările, producția sau prețurile sale într-o asemenea măsură încât rentabilitatea și poziția ei generală să fie afectate semnificativ. Prin urmare, este probabil ca profiturile să se mențină la nivelul actual, reflectând condițiile favorabile dominante de pe piață, în special începând cu 2004 și până la PAR. |
| --- | --- |

(113)

Având în vedere cele menționate anterior, nu este probabil ca industria comunitară să fie nevoită să scadă vânzările, producția sau prețurile sale într-o asemenea măsură încât rentabilitatea și poziția ei generală să fie afectate semnificativ. Prin urmare, este probabil ca profiturile să se mențină la nivelul actual, reflectând condițiile favorabile dominante de pe piață, în special începând cu 2004 și până la PAR.

4.   Concluzie privind probabilitatea unei reapariții a prejudiciului

| (114) | Având în vedere cele menționate anterior, nu se poate concluziona că există probabilitatea producerii din nou a unui prejudiciu asupra industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente. |
| --- | --- |

(114)

Având în vedere cele menționate anterior, nu se poate concluziona că există probabilitatea producerii din nou a unui prejudiciu asupra industriei comunitare, în cazul abrogării măsurilor existente.

G.   MĂSURI ANTIDUMPING

| (115) | Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea abrogării măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări. Nu a fost primit niciun comentariu care să poată modifica concluziile prezentate mai sus. |
| --- | --- |

(115)

Toate părțile au fost informate cu privire la datele și considerentele esențiale în baza cărora se intenționează recomandarea abrogării măsurilor existente. Părților li s-a acordat, de asemenea, un termen pentru a-și prezenta observațiile în urma prezentei comunicări. Nu a fost primit niciun comentariu care să poată modifica concluziile prezentate mai sus.

| (116) | Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina ar trebui abrogate, iar procedura ar trebui încheiată. |
| --- | --- |

(116)

Prin urmare, în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din regulamentul de bază, măsurile antidumping privind importurile de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina ar trebui abrogate, iar procedura ar trebui încheiată.

| (117) | Având în vedere circumstanțele descrise anterior, adică denaturările semnificative în structura costului și/sau în operațiunile de export efectuate de exportatori din toate cele patru țări în cauză, este necesară o monitorizare îndeaproape a evoluției importurilor de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina în scopul facilitării unei acționi rapide și adecvate, dacă va fi cazul, |
| --- | --- |

(117)

Având în vedere circumstanțele descrise anterior, adică denaturările semnificative în structura costului și/sau în operațiunile de export efectuate de exportatori din toate cele patru țări în cauză, este necesară o monitorizare îndeaproape a evoluției importurilor de uree originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina în scopul facilitării unei acționi rapide și adecvate, dacă va fi cazul,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Taxa antidumping la importurile de uree, în soluție apoasă sau nu, încadrată la codurile NC 3102 10 10 și 3102 10 90, originară din Belarus, Croația, Libia și Ucraina, se abrogă și procedura privind aceste importuri se încheie.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO L 17, 19.1.2002, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 73/2006 (JO L 12, 18.1.2006, p. 1).

2

(3)  JO C 93, 21.4.2006, p. 6.

3

(4)  JO C 316, 22.12.2006, p. 13.

4

(5)  JO C 105, 4.5.2006, p. 12.

5

(6)  JO L 127, 9.5.2001, p. 11.

6

(7)  JO L 198, 31.7.2007, p. 4.

7

(8)  Cauza T-210/95 EFMA/Consiliu (1195) Rec. II-3291, punctul 60.

8

(9)  Sursă: „Global fertilisers and raw materials supply and supply/demand balances (Oferta de îngrășăminte și materie primă la nivel mondial și echilibrul ofertă/cerere): 2005-2009”, A05/71b, iunie 2005, Asociația Internațională a Industriei Îngrășămintelor „IFA”.

9

(10)  AdBlue este o marcă comercială înregistrată de soluție de uree apoasă (32,5 %) și este utilizată într-un proces numit reducere catalitică selectivă în vederea reducerii emisiilor de oxizi de azot din eșapamentul autovehiculelor pe motorină.

10

(11)  JO L 253, 28.9.2007, p. 1.

11

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/49 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/49

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 241/2008 AL CONSILIULUI

din 17 martie 2008

privind încheierea acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) și alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Comunitatea Europeană a negociat cu Republica Guineea-Bissau un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului care oferă navelor Comunității posibilități de pescuit în apele asupra cărora Guineea-Bissau își exercită suveranitatea sau jurisdicția în materie de pescuit. |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea Europeană a negociat cu Republica Guineea-Bissau un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului care oferă navelor Comunității posibilități de pescuit în apele asupra cărora Guineea-Bissau își exercită suveranitatea sau jurisdicția în materie de pescuit.

| (2) | În urma acestor negocieri, un acord de parteneriat în domeniul pescuitului a fost parafat la 23 mai 2007. |
| --- | --- |

(2)

În urma acestor negocieri, un acord de parteneriat în domeniul pescuitului a fost parafat la 23 mai 2007.

| (3) | Aprobarea acordului menționat este în interesul Comunității. |
| --- | --- |

(3)

Aprobarea acordului menționat este în interesul Comunității.

| (4) | Este oportun să se definească metoda de alocare a posibilităților de pescuit între statele membre, |
| --- | --- |

(4)

Este oportun să se definească metoda de alocare a posibilităților de pescuit între statele membre,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană și Republica Guineea-Bissau (2) se aprobă în numele Comunității.

Textul acordului se atașează la prezentul regulament.

Articolul 2

(1)   Posibilitățile de pescuit stabilite prin protocolul la acord sunt alocate statelor membre conform următoarei grile de repartiție:

| (a) | pescuit de creveți:






  Spania | 1 421 TRB |
| --- | --- | --- |
| Italia | 1 776 TRB |
| Grecia | 137 TRB |
| Portugalia | 1 066 TRB |

(a)

pescuit de creveți:

Spania

1 421 TRB

Italia

1 776 TRB

Grecia

137 TRB

Portugalia

1 066 TRB

| (b) | pescuit de pește/cefalopode:






  Spania | 3 143 TRB |
| --- | --- | --- |
| Italia | 786 TRB |
| Grecia | 471 TRB |

(b)

pescuit de pește/cefalopode:

Spania

3 143 TRB

Italia

786 TRB

Grecia

471 TRB

| (c) | toniere cu plasă-pungă și nave de pescuit cu paragate plutitoare:






  Spania | 10 nave |
| --- | --- | --- |
| Franța | 9 nave |
| Portugalia | 4 nave |

(c)

toniere cu plasă-pungă și nave de pescuit cu paragate plutitoare:

Spania

10 nave

Franța

9 nave

Portugalia

4 nave

| (d) | nave de pescuit cu undițe:






  Spania | 10 nave |
| --- | --- | --- |
| Franța | 4 nave |

(d)

nave de pescuit cu undițe:

Spania

10 nave

Franța

4 nave

(2)   În cazul în care cererile de licență din partea statelor membre menționate la alineatul (1) nu acoperă toate posibilitățile de pescuit stabilite prin protocolul la acord, Comisia poate lua în considerare cereri de licență din partea oricărui alt stat membru.

Articolul 3

Statele membre ale căror nave pescuiesc în cadrul acordului menționat la articolul 1 informează Comisia cu privire la cantitățile capturate din fiecare stoc în zona de pescuit a Guineei-Bissau, în conformitate cu modalitățile prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 500/2001 al Comisiei din 14 martie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului în ceea ce privește controlul capturilor realizate de vasele de pescuit comunitare în apele unei țări terțe și în larg (3).

Articolul 4

Președintele Consiliului este autorizat să numească persoanele împuternicite să semneze acordul prin care Comunitatea își asumă obligații.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  Aviz din 11 martie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 342, 27.12.2007, p. 5.

2

(3)  JO L 73, 15.3.2001, p. 8.

3

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/51 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/51

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 242/2008 AL CONSILIULUI

din 17 martie 2008

privind încheierea Acordului de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Côte d’Ivoire, pe de altă parte

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolul 37 coroborat cu articolul 300 alineatul (2) și alineatul (3) primul paragraf,

având în vedere propunerea Comisiei,

având în vedere avizul Parlamentului European (1),

întrucât:

| (1) | Comunitatea și Côte d’Ivoire au negociat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului prin care se acordă navelor comunitare posibilități de pescuit în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Côte d’Ivoire în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(1)

Comunitatea și Côte d’Ivoire au negociat un acord de parteneriat în domeniul pescuitului prin care se acordă navelor comunitare posibilități de pescuit în apele aflate sub suveranitatea sau jurisdicția Côte d’Ivoire în domeniul pescuitului.

| (2) | Ca urmare a acestor negocieri, la 5 aprilie 2007 a fost parafat un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului. |
| --- | --- |

(2)

Ca urmare a acestor negocieri, la 5 aprilie 2007 a fost parafat un nou acord de parteneriat în domeniul pescuitului.

| (3) | Este în interesul Comunității să aprobe acest acord. |
| --- | --- |

(3)

Este în interesul Comunității să aprobe acest acord.

| (4) | Este important să se precizeze metoda de repartizare a posibilităților de pescuit între statele membre, |
| --- | --- |

(4)

Este important să se precizeze metoda de repartizare a posibilităților de pescuit între statele membre,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului între Comunitatea Europeană, pe de o parte, și Republica Côte d’Ivoire (2), pe de altă parte, se aprobă în numele Comunității.

Articolul 2

Posibilitățile de pescuit stabilite prin protocolul la acord se repartizează între statele membre după cum urmează:

| — | 25 de nave cu plasă-pungă:







  Franța | : | 10 nave |
| --- | --- | --- | --- |
| Spania | : | 15 nave |

—

25 de nave cu plasă-pungă:

Franța

:

10 nave

Spania

:

15 nave

| — | 15 nave cu paragate plutitoare:







  Spania | : | 10 nave |
| --- | --- | --- | --- |
| Portugalia | : | 5 nave |

—

15 nave cu paragate plutitoare:

Spania

:

10 nave

Portugalia

:

5 nave

În cazul în care, în baza cererilor de licență din partea acestor state membre, nu se epuizează posibilitățile de pescuit stabilite prin protocol, Comisia poate lua în considerare cereri de licență din partea oricărui alt stat membru.

Articolul 3

Statele membre ale căror nave pescuiesc în conformitate cu dispozițiile acordului menționat la articolul 1 informează Comisia cu privire la cantitățile capturate din fiecare stoc în zona de pescuit ivoriană, în conformitate cu normele prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 500/2001 al Comisiei din 14 martie 2001 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 2847/93 al Consiliului în ceea ce privește controlul capturilor realizate de vasele de pescuit comunitare în apele unei țări terțe și în larg (3).

Articolul 4

Președintele Consiliului este autorizat să numească persoana sau persoanele împuternicite să semneze acordul prin care Comunitatea își asumă obligații.

Articolul 5

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  Avizul din 11 martie 2008 (nepublicat încă în Jurnalul Oficial).

1

(2)  JO L 48, 22.2.2008, p. 41.

2

(3)  JO L 73, 15.3.2001, p. 8.

3

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/53 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/53

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 243/2008 AL CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de instituire a anumitor măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan din Uniunea Comorelor

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene, în special articolele 60 și 301,

având în vedere Poziția comună 2008/187/PESC a Consiliului din 3 martie 2008 privind unele măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan din Uniunea Comorelor (1),

având în vedere propunerea Comisiei,

întrucât:

| (1) | La 25 octombrie 2007, prin scrisoarea adresată Secretarului General/Înaltului Reprezentant, Președintele Comisiei Uniunii Africane a solicitat sprijinul Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia în punerea în aplicare a sancțiunilor pe care Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane a hotărât să le aplice împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan și a anumitor persoane asociate cu acestea. |
| --- | --- |

(1)

La 25 octombrie 2007, prin scrisoarea adresată Secretarului General/Înaltului Reprezentant, Președintele Comisiei Uniunii Africane a solicitat sprijinul Uniunii Europene și al statelor membre ale acesteia în punerea în aplicare a sancțiunilor pe care Consiliul pentru pace și securitate al Uniunii Africane a hotărât să le aplice împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan și a anumitor persoane asociate cu acestea.

| (2) | Poziția comună 2008/187/PESC prevede instituirea unor măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan și a anumitor persoane asociate cu acestea. Măsurile în cauză vizează, în special, înghețarea fondurilor și resurselor economice care aparțin persoanelor respective. |
| --- | --- |

(2)

Poziția comună 2008/187/PESC prevede instituirea unor măsuri restrictive împotriva autorităților ilegale ale insulei Anjouan și a anumitor persoane asociate cu acestea. Măsurile în cauză vizează, în special, înghețarea fondurilor și resurselor economice care aparțin persoanelor respective.

| (3) | Aceste măsuri se încadrează în domeniul de aplicare a Tratatului de instituire a Comunității Europene. Prin urmare, pentru a garanta aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre, este necesar un act comunitar pentru punerea lor în aplicare în ceea ce privește Comunitatea, |
| --- | --- |

(3)

Aceste măsuri se încadrează în domeniul de aplicare a Tratatului de instituire a Comunității Europene. Prin urmare, pentru a garanta aplicarea uniformă a acestora de către operatorii economici din toate statele membre, este necesar un act comunitar pentru punerea lor în aplicare în ceea ce privește Comunitatea,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

În sensul prezentului regulament:

| (a) | „fonduri” înseamnă activele financiare și avantajele economice de orice natură, inclusiv, dar fără a se limita la:






  (i) | numerar, cecuri, creanțe în numerar, cambii, ordine de plată și alte instrumente de plată; |
| --- | --- | --- |

(a)

„fonduri” înseamnă activele financiare și avantajele economice de orice natură, inclusiv, dar fără a se limita la:

(i)

numerar, cecuri, creanțe în numerar, cambii, ordine de plată și alte instrumente de plată;

| (ii) | depozite la instituții financiare sau la alte entități, solduri de conturi, creanțe și titluri de creanță; |
| --- | --- |

(ii)

depozite la instituții financiare sau la alte entități, solduri de conturi, creanțe și titluri de creanță;

| (iii) | titluri de valoare și titluri de creanță, cum ar fi acțiunile, certificatele reprezentând valori mobiliare, obligațiunile, biletele la ordin, garantele, obligațiunile negarantate și contractele pentru produse derivate, fie că sunt sau nu tranzacționate la bursă sau fac obiectul unei investiții private; |
| --- | --- |

(iii)

titluri de valoare și titluri de creanță, cum ar fi acțiunile, certificatele reprezentând valori mobiliare, obligațiunile, biletele la ordin, garantele, obligațiunile negarantate și contractele pentru produse derivate, fie că sunt sau nu tranzacționate la bursă sau fac obiectul unei investiții private;

| (iv) | dobânzi, dividende sau alte venituri din active sau plusvalori percepute pe active sau generate de acestea; |
| --- | --- |

(iv)

dobânzi, dividende sau alte venituri din active sau plusvalori percepute pe active sau generate de acestea;

| (v) | credite, drepturi compensatorii, garanții, garanții de bună execuție sau alte angajamente financiare; |
| --- | --- |

(v)

credite, drepturi compensatorii, garanții, garanții de bună execuție sau alte angajamente financiare;

| (vi) | scrisori de credit, conosamente, contracte de vânzare; |
| --- | --- |

(vi)

scrisori de credit, conosamente, contracte de vânzare;

| (vii) | documente care atestă deținerea de cote-părți dintr-un fond sau de resurse financiare; |
| --- | --- |

(vii)

documente care atestă deținerea de cote-părți dintr-un fond sau de resurse financiare;

| (b) | „înghețarea fondurilor” înseamnă o acțiune menită să împiedice orice mișcare, transfer, modificare, utilizare sau tranzacție de fonduri care ar avea ca rezultat modificarea volumului, a valorii, a localizării, a proprietății, a posesiei, a naturii ori a destinației acestora sau orice altă modificare care ar permite utilizarea fondurilor, în special gestionarea portofoliilor; |
| --- | --- |

(b)

„înghețarea fondurilor” înseamnă o acțiune menită să împiedice orice mișcare, transfer, modificare, utilizare sau tranzacție de fonduri care ar avea ca rezultat modificarea volumului, a valorii, a localizării, a proprietății, a posesiei, a naturii ori a destinației acestora sau orice altă modificare care ar permite utilizarea fondurilor, în special gestionarea portofoliilor;

| (c) | „resurse economice” înseamnă activele de orice fel, corporale sau necorporale, mobiliare sau imobiliare, care nu sunt fonduri, dar pot fi utilizate pentru obținerea de fonduri, bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

(c)

„resurse economice” înseamnă activele de orice fel, corporale sau necorporale, mobiliare sau imobiliare, care nu sunt fonduri, dar pot fi utilizate pentru obținerea de fonduri, bunuri sau servicii;

| (d) | „înghețarea resurselor economice” înseamnă orice acțiune menită să împiedice utilizarea acestora pentru obținerea de fonduri, bunuri sau servicii de orice fel, inclusiv, dar fără a se limita la vânzarea, închirierea sau ipotecarea acestora; |
| --- | --- |

(d)

„înghețarea resurselor economice” înseamnă orice acțiune menită să împiedice utilizarea acestora pentru obținerea de fonduri, bunuri sau servicii de orice fel, inclusiv, dar fără a se limita la vânzarea, închirierea sau ipotecarea acestora;

| (e) | „teritoriul Comunității” înseamnă teritoriile cărora li se aplică tratatul, în condițiile prevăzute de acesta. |
| --- | --- |

(e)

„teritoriul Comunității” înseamnă teritoriile cărora li se aplică tratatul, în condițiile prevăzute de acesta.

Articolul 2

(1)   Toate fondurile și resursele economice care aparțin, sunt în posesia, sunt deținute sau sunt controlate de persoanele fizice ori juridice, entitățile sau organismele menționate în anexa I sunt înghețate.

(2)   Nu sunt puse la dispoziție, direct sau indirect, sau utilizate în beneficiul persoanelor fizice sau juridice, al entităților sau al organismelor enumerate în anexa I, fonduri sau resurse economice de orice fel.

(3)   Se interzice participarea cu bună știință și intenție la activități al căror obiect sau efect, direct sau indirect, este sustragerea de la măsurile menționate la alineatele (1) și (2).

(4)   Interdicția prevăzută la alineatul (2) nu angajează în niciun fel răspunderea persoanelor fizice sau juridice ori a entităților în cauză, în cazul în care acestea nu au știut și nu au avut niciun motiv întemeiat pentru a suspecta că acțiunile lor vor încălca această interdicție.

Articolul 3

(1)   Articolul 2 alineatul (2) nu se aplică transferurilor efectuate în conturile înghețate reprezentând:

| (a) | dobânzi sau alte remunerații generate de aceste conturi; |
| --- | --- |

(a)

dobânzi sau alte remunerații generate de aceste conturi;

| (b) | plăți datorate în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau contractate anterior datei de la care aceste conturi au făcut obiectul dispozițiilor prezentului regulament, |
| --- | --- |

(b)

plăți datorate în temeiul unor contracte, acorduri sau obligații care au fost încheiate sau contractate anterior datei de la care aceste conturi au făcut obiectul dispozițiilor prezentului regulament,

cu condiția ca aceste dobânzi, remunerații sau plăți să facă în continuare obiectul dispozițiilor articolului 2 alineatul (1).

(2)   Articolul 2 alineatul (2) nu împiedică instituțiile financiare sau de credit din Comunitate să crediteze conturile înghețate atunci când primesc fonduri transferate de părți terțe în contul unei persoane fizice sau juridice, al unei entități sau al unui organism care figurează în anexa I, cu condiția ca orice sumă suplimentară transferată în aceste conturi să fie de asemenea înghețată. Instituția financiară sau de credit trebuie să informeze fără întârziere autoritățile competente cu privire la aceste tranzacții.

Articolul 4

(1)   Autoritățile competente din statele membre, indicate pe paginile de internet enumerate în anexa II, pot autoriza deblocarea sau punerea la dispoziție a anumitor fonduri sau resurse economice înghețate, în condițiile pe care le consideră corespunzătoare, dacă s-a stabilit că fondurile sau resursele economice respective sunt:

| (a) | necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa I și ale membrilor familiilor acestora pe care îi au în întreținere, în special cheltuielile pentru plata produselor alimentare, a chiriilor sau rambursărilor de împrumuturi ipotecare, a medicamentelor sau tratamentelor medicale, a impozitelor, a primelor de asigurare și a cheltuielilor cu serviciile de utilități publice; |
| --- | --- |

(a)

necesare pentru a acoperi nevoile de bază ale persoanelor enumerate în anexa I și ale membrilor familiilor acestora pe care îi au în întreținere, în special cheltuielile pentru plata produselor alimentare, a chiriilor sau rambursărilor de împrumuturi ipotecare, a medicamentelor sau tratamentelor medicale, a impozitelor, a primelor de asigurare și a cheltuielilor cu serviciile de utilități publice;

| (b) | destinate exclusiv plății de onorarii profesionale rezonabile și rambursării de cheltuieli aferente unor servicii juridice; |
| --- | --- |

(b)

destinate exclusiv plății de onorarii profesionale rezonabile și rambursării de cheltuieli aferente unor servicii juridice;

| (c) | destinate exclusiv plății unor comisioane sau cheltuieli pentru păstrarea sau gestionarea curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate; |
| --- | --- |

(c)

destinate exclusiv plății unor comisioane sau cheltuieli pentru păstrarea sau gestionarea curentă a unor fonduri sau resurse economice înghețate;

| (d) | necesare pentru acoperirea unor cheltuieli excepționale, cu condiția ca statul membru respectiv să fi notificat celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că ar trebui acordată o autorizație specială. |
| --- | --- |

(d)

necesare pentru acoperirea unor cheltuieli excepționale, cu condiția ca statul membru respectiv să fi notificat celorlalte state membre și Comisiei, cu cel puțin două săptămâni înainte de acordarea autorizației, motivele pentru care consideră că ar trebui acordată o autorizație specială.

(2)   Statele membre informează celelalte state membre și Comisia în legătură cu orice autorizație acordată în temeiul alineatului (1).

Articolul 5

Înghețarea fondurilor și resurselor economice sau refuzul de a autoriza punerea la dispoziție a acestora, efectuate cu bună-credință, pe motiv că o astfel de acțiune este conformă cu dispozițiile prezentului regulament, nu angajează în niciun fel răspunderea persoanei fizice sau juridice ori a entității care dispune adoptarea acestor măsuri, a personalului de conducere sau a angajaților acesteia, cu excepția cazurilor în care s-a stabilit că sunt datorate neglijenței.

Articolul 6

(1)   Fără a aduce atingere normelor aplicabile în materie de comunicare a informațiilor, de confidențialitate și de păstrare a secretului profesional, persoanele fizice și juridice, entitățile și organismele au obligația:

| (a) | să furnizeze de îndată autorităților competente din statul membru în care își au reședința sau sunt stabilite, indicate pe site-urile enumerate în anexa II, orice informații care ar putea facilita respectarea prezentului regulament, legate în special de conturile și sumele înghețate în temeiul articolului 2, și să transmită aceste informații Comisiei, în mod direct sau prin intermediul statelor membre; |
| --- | --- |

(a)

să furnizeze de îndată autorităților competente din statul membru în care își au reședința sau sunt stabilite, indicate pe site-urile enumerate în anexa II, orice informații care ar putea facilita respectarea prezentului regulament, legate în special de conturile și sumele înghețate în temeiul articolului 2, și să transmită aceste informații Comisiei, în mod direct sau prin intermediul statelor membre;

| (b) | să coopereze cu autoritățile competente indicate pe paginile de internet enumerate în anexa II în vederea verificării informațiilor respective. |
| --- | --- |

(b)

să coopereze cu autoritățile competente indicate pe paginile de internet enumerate în anexa II în vederea verificării informațiilor respective.

(2)   Orice informație furnizată sau primită în conformitate cu prezentul articol este utilizată numai în scopul pentru care a fost furnizată sau primită.

Articolul 7

Comisia și statele membre se informează reciproc, fără întârziere, cu privire la măsurile luate în aplicarea prezentului regulament și își comunică informațiile utile de care dispun, în special cele privind încălcările prezentului regulament, dificultățile întâmpinate în punerea în aplicare a acestuia și hotărârile pronunțate de instanțele naționale.

Articolul 8

(1)   Comisia este împuternicită:

| (a) | să modifice anexa I pe baza deciziilor luate cu privire la anexa la Poziția comună 2008/187/PESC; |
| --- | --- |

(a)

să modifice anexa I pe baza deciziilor luate cu privire la anexa la Poziția comună 2008/187/PESC;

| (b) | să modifice anexa II pe baza informațiilor furnizate de statele membre. |
| --- | --- |

(b)

să modifice anexa II pe baza informațiilor furnizate de statele membre.

(2)   Se publică un aviz cu privire la privind modalitățile de transmitere a informațiilor legate de anexa I (2).

Articolul 9

(1)   Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor care se aplică în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile respective trebuie să fie eficiente, proporționale și cu efect de descurajare.

(2)   Cât mai curând posibil după intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre notifică Comisiei aceste norme, precum și orice modificări aduse ulterior.

Articolul 10

(1)   Statele membre desemnează autoritățile competente menționate în prezentul regulament și le identifică pe sau prin intermediul paginilor de internet enumerate în anexa II.

(2)   După intrarea în vigoare a prezentului regulament, statele membre notifică, fără întârziere, Comisiei autoritățile competente, precum și orice modificări ulterioare.

Articolul 11

Prezentul regulament se aplică:

| (a) | pe teritoriul Comunității, inclusiv în spațiul aerian al acesteia; |
| --- | --- |

(a)

pe teritoriul Comunității, inclusiv în spațiul aerian al acesteia;

| (b) | la bordul oricărei aeronave sau nave care se află sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

la bordul oricărei aeronave sau nave care se află sub jurisdicția unui stat membru;

| (c) | oricărei persoane, în interiorul sau exteriorul teritoriului Comunității, care este resortisant al unui stat membru; |
| --- | --- |

(c)

oricărei persoane, în interiorul sau exteriorul teritoriului Comunității, care este resortisant al unui stat membru;

| (d) | oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism înființat sau constituit în conformitate cu legislația unui stat membru; |
| --- | --- |

(d)

oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism înființat sau constituit în conformitate cu legislația unui stat membru;

| (e) | oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism pentru orice activitate comercială desfășurată, integral sau parțial, pe teritoriul Comunității. |
| --- | --- |

(e)

oricărei persoane juridice, oricărei entități sau oricărui organism pentru orice activitate comercială desfășurată, integral sau parțial, pe teritoriul Comunității.

Articolul 12

Prezentul regulament intră în vigoare la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 59, 4.3.2008, p. 32.

1

(2)  JO C 71, 18.3.2008, p. 25.

2

---

ANEXA I

Lista membrilor guvernului ilegal din Anjouan, precum și a persoanelor fizice și juridice, a entităților sau organismelor asociate acestora, menționate la articolele 2, 3 și 4

| Nume | Mohamed Bacar |
| --- | --- |
| Sex | M |
| Funcție | Președinte autoproclamat, colonel |
| Locul nașterii | Barakani |
| Data nașterii | 5.5.1962 |
| Pașaport nr.: | 01AB01951/06/160, data eliberării: 1.12.2006 |
| Nume | Jaffar Salim |
| Sex | M |
| Funcție | „Ministru de interne” |
| Locul nașterii | Mutsamudu |
| Data nașterii | 26.6.1962 |
| Pașaport nr.: | 06BB50485/20 950, data eliberării: 1.2.2007 |
| Nume | Mohamed Abdou Madi |
| Sex | M |
| Funcție | „Ministru al cooperării” |
| Locul nașterii | Mjamaoué |
| Data nașterii | 1956 |
| Pașaport nr.: | 05BB39478, data eliberării: 1.8.2006 |
| Nume | Ali Mchindra |
| Sex | M |
| Funcție | „Ministru al educației” |
| Locul nașterii | Cuvette |
| Data nașterii | 20.11.1958 |
| Pașaport nr.: | 03819, data eliberării: 3.7.2004 |
| Nume | Houmadi Souf |
| Sex | M |
| Funcție | „Ministru al funcției publice” |
| Locul nașterii | Sima |
| Data nașterii | 1963 |
| Pașaport nr.: | 51427, data eliberării: 4.3.2007 |
| Nume | Rehema Boinali |
| Sex | M |
| Funcție | „Ministru al energiei” |
| Locul nașterii | |
| Data nașterii | 1967 |
| Pașaport nr.: | 540355, data eliberării: 7.4.2007 |
| Nume | Dhoihirou Halidi |
| Sex | M |
| Titlu | Șef de Cabinet |
| Funcție | Înalt funcționar, asociat îndeaproape guvernului ilegal din Anjouan |
| Locul nașterii | Bambao Msanga |
| Data nașterii | 8.3.1965 |
| Pașaport nr.: | 64528, data eliberării: 19.9.2007 |
| Nume | Abdou Bacar |
| Sex | M |
| Titlu | Locotenent-colonel |
| Funcție | Militar de rang înalt care contribuie la susținerea guvernului ilegal din Anjouan |
| Locul nașterii | Barakani |
| Data nașterii | 2.5.1954 |
| Pașaport nr.: | 54621, data eliberării: 23.4.2007 |

Nume

Mohamed Bacar

Sex

M

Funcție

Președinte autoproclamat, colonel

Locul nașterii

Barakani

Data nașterii

5.5.1962

Pașaport nr.:

01AB01951/06/160, data eliberării: 1.12.2006

Nume

Jaffar Salim

Sex

M

Funcție

„Ministru de interne”

Locul nașterii

Mutsamudu

Data nașterii

26.6.1962

Pașaport nr.:

06BB50485/20 950, data eliberării: 1.2.2007

Nume

Mohamed Abdou Madi

Sex

M

Funcție

„Ministru al cooperării”

Locul nașterii

Mjamaoué

Data nașterii

1956

Pașaport nr.:

05BB39478, data eliberării: 1.8.2006

Nume

Ali Mchindra

Sex

M

Funcție

„Ministru al educației”

Locul nașterii

Cuvette

Data nașterii

20.11.1958

Pașaport nr.:

03819, data eliberării: 3.7.2004

Nume

Houmadi Souf

Sex

M

Funcție

„Ministru al funcției publice”

Locul nașterii

Sima

Data nașterii

1963

Pașaport nr.:

51427, data eliberării: 4.3.2007

Nume

Rehema Boinali

Sex

M

Funcție

„Ministru al energiei”

Locul nașterii

Data nașterii

1967

Pașaport nr.:

540355, data eliberării: 7.4.2007

Nume

Dhoihirou Halidi

Sex

M

Titlu

Șef de Cabinet

Funcție

Înalt funcționar, asociat îndeaproape guvernului ilegal din Anjouan

Locul nașterii

Bambao Msanga

Data nașterii

8.3.1965

Pașaport nr.:

64528, data eliberării: 19.9.2007

Nume

Abdou Bacar

Sex

M

Titlu

Locotenent-colonel

Funcție

Militar de rang înalt care contribuie la susținerea guvernului ilegal din Anjouan

Locul nașterii

Barakani

Data nașterii

2.5.1954

Pașaport nr.:

54621, data eliberării: 23.4.2007

---

ANEXA II

Paginile de internet care conțin informații privind autoritățile competente menționate la articolele 4, 6 și 10, precum și adresa pentru notificări adresate Comisiei Europene

BELGIA

http://www.diplomatie.be/eusanctions

BULGARIA

http://www.mfa.government.bg

REPUBLICA CEHĂ

http://www.mfcr.cz/mezinarodnisankce

DANEMARCA

http://www.um.dk/da/menu/Udenrigspolitik/FredSikkerhedOgInternationalRetsorden/Sanktioner/

GERMANIA

http://www.bmwi.de/BMWi/Navigation/Aussenwirtschaft/Aussenwirtschaftsrecht/embargos.html

ESTONIA

http://www.vm.ee/est/kat_622/

GRECIA

http://www.ypex.gov.gr/www.mfa.gr/en-US/Policy/Multilateral+Diplomacy/International+Sanctions/

SPANIA

www.mae.es/es/MenuPpal/Asuntos/Sanciones+Internacionales

FRANȚA

http://www.diplomatie.gouv.fr/autorites-sanctions/

IRLANDA

http://www.dfa.ie/un_eu_restrictive_measures_ireland/competent_authorities

ITALIA

http://www.esteri.it/UE/deroghe.html

CIPRU

http://www.mfa.gov.cy/sanctions

LETONIA

http://www.mfa.gov.lv/en/security/4539

LITUANIA

http://www.urm.lt

LUXEMBURG

http://www.mae.lu/sanctions

UNGARIA

http://www.kulugyminiszterium.hu/kum/hu/bal/Kulpolitibank/nemzetkozi_szankciok/

MALTA

http://www.doi.gov.mt/EN/bodies/boards/sanctions_monitoring.asp

ȚĂRILE DE JOS

http://www.minbuza.nl/sancties

AUSTRIA

http://www.bmeia.gv.at/view.php3?f_id=12750&LNG=en&version=

POLONIA

http://www.msz.gov.pl

PORTUGALIA

http://www.min-nestrangeiros.pt

ROMÂNIA

http://www.mae.ro/index.php?unde=doc&id=32311&idlnk=1&cat=3

SLOVENIA

http://www.mzz.gov.si/si/zunanja_politika/mednarodna_varnost/omejevalni_ukrepi/

SLOVACIA

http://www.foreign.gov.sk

FINLANDA

http://formin.finland.fi/kvyhteistyo/pakotteet

SUEDIA

http://www.ud.se/sanktioner

REGATUL UNIT

www.fco.gov.uk/competentauthorities

Adresa pentru notificări adresate Comisiei Europene:

| Comisia Comunităților Europene |
| --- |
| Direcția Generală Relații Externe |
| Direcția A. Platforma de criză și coordonare politică în cadrul PESC |
| Unitatea A.2. Gestionarea crizelor și consolidarea păcii |
| CHAR 12/108 |
| B-1049 Bruxelles |
| Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85 |
| Fax: (32-2) 299 08 73 |

Comisia Comunităților Europene

Direcția Generală Relații Externe

Direcția A. Platforma de criză și coordonare politică în cadrul PESC

Unitatea A.2. Gestionarea crizelor și consolidarea păcii

CHAR 12/108

B-1049 Bruxelles

Telefon: (32-2) 296 61 33/295 55 85

Fax: (32-2) 299 08 73

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/60 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/60

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 244/2008 AL COMISIEI

din 17 martie 2008

de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 al Comisiei din 21 decembrie 2007 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentelor (CE) nr. 2200/96, (CE) nr. 2201/96 și (CE) nr. 1182/2007 ale Consiliului în sectorul fructelor și legumelor (1), în special articolul 138 alineatul (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 prevede, ca urmare a rezultatelor negocierilor comerciale multilaterale din Runda Uruguay, criteriile pentru stabilirea de către Comisie a sumelor forfetare la import din țările terțe, pentru produsele și termenele menționate în anexa acestuia.

| (2) | În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament, |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu criteriile menționate anterior, sumele forfetare la import trebuie stabilite la nivelurile prevăzute în anexa la prezentul regulament,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Sumele forfetare la import prevăzute la articolul 138 din Regulamentul (CE) nr. 1580/2007 sunt stabilite așa cum este indicat în tabelul din anexă.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare la 18 martie 2008.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Comisie

Jean-Luc DEMARTY

Director general pentru agricultură și dezvoltare rurală

---

(1)  JO L 350, 31.12.2007, p. 1.

1

---

ANEXĂ

la Regulamentul Comisiei din 17 martie 2008 de stabilire a sumelor forfetare la import pentru determinarea prețului de intrare pentru anumite fructe și legume

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| (Cod NC) | Codul țărilor terțe (1) | Suma forfetară la import |
| 0702 00 00 | JO | 60,6 |
| MA | 62,6 |
| TN | 120,5 |
| TR | 95,3 |
| ZZ | 84,8 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 90,4 |
| TR | 145,1 |
| ZZ | 138,1 |
| 0709 90 70 | MA | 96,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 101,7 |
| 0709 90 80 | EG | 238,6 |
| ZZ | 238,6 |
| 0805 10 20 | EG | 44,7 |
| IL | 59,3 |
| MA | 47,5 |
| TN | 52,8 |
| TR | 50,7 |
| ZA | 43,3 |
| ZZ | 49,7 |
| 0805 50 10 | EG | 107,9 |
| IL | 106,8 |
| SY | 109,7 |
| TR | 127,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 120,0 |
| 0808 10 80 | AR | 93,7 |
| BR | 86,8 |
| CA | 98,7 |
| CL | 102,2 |
| CN | 85,4 |
| MK | 43,9 |
| US | 106,7 |
| UY | 87,6 |
| ZA | 69,5 |
| ZZ | 86,1 |
| 0808 20 50 | AR | 81,0 |
| CL | 86,3 |
| CN | 80,8 |
| ZA | 89,0 |
| ZZ | 84,3 |

(EUR/100 kg)

(Cod NC)

Codul țărilor terțe (1)

Suma forfetară la import

0702 00 00

JO

60,6

MA

62,6

TN

120,5

TR

95,3

ZZ

84,8

0707 00 05

JO

178,8

MA

90,4

TR

145,1

ZZ

138,1

0709 90 70

MA

96,9

TR

106,4

ZZ

101,7

0709 90 80

EG

238,6

ZZ

238,6

0805 10 20

EG

44,7

IL

59,3

MA

47,5

TN

52,8

TR

50,7

ZA

43,3

ZZ

49,7

0805 50 10

EG

107,9

IL

106,8

SY

109,7

TR

127,9

ZA

147,5

ZZ

120,0

0808 10 80

AR

93,7

BR

86,8

CA

98,7

CL

102,2

CN

85,4

MK

43,9

US

106,7

UY

87,6

ZA

69,5

ZZ

86,1

0808 20 50

AR

81,0

CL

86,3

CN

80,8

ZA

89,0

ZZ

84,3

---

(1)  Nomenclatorul țărilor, astfel cum este stabilit de Regulamentul (CE) nr. 1833/2006 al Comisiei (JO L 354, 14.12.2006, p. 19). Codul „ZZ” reprezintă „alte origini”.

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/62 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/62

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 245/2008 AL COMISIEI

din 17 martie 2008

de derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1249/96 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 al Consiliului din 29 septembrie 2003 privind organizarea comună a piețelor în sectorul cerealelor (1), în special articolul 10 alineatul (4),

întrucât:

| (1) | Articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2) stabilește, în cazul importurilor de grâu comun de calitate superioară, principiul unei garanții specifice suplimentare pe lângă cele impuse de Regulamentul (CE) nr. 1342/2003 al Comisiei din 28 iulie 2003 de stabilire a normelor speciale de aplicare a regimului licențelor de import și de export în sectorul cerealelor și al orezului (3). Această garanție suplimentară de 95 EUR pe tonă se justifică prin diferențele între taxele vamale la import în vigoare pentru diferite categorii de grâu comun, în funcție de categoria de calitate a grâului, superioară sau inferioară și medie. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 al Comisiei din 28 iunie 1996 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CEE) nr. 1766/92 al Consiliului în ceea ce privește drepturile de import în sectorul cerealelor (2) stabilește, în cazul importurilor de grâu comun de calitate superioară, principiul unei garanții specifice suplimentare pe lângă cele impuse de Regulamentul (CE) nr. 1342/2003 al Comisiei din 28 iulie 2003 de stabilire a normelor speciale de aplicare a regimului licențelor de import și de export în sectorul cerealelor și al orezului (3). Această garanție suplimentară de 95 EUR pe tonă se justifică prin diferențele între taxele vamale la import în vigoare pentru diferite categorii de grâu comun, în funcție de categoria de calitate a grâului, superioară sau inferioară și medie.

| (2) | Regulamentul (CE) nr. 1/2008 al Consiliului (4) a suspendat temporar taxele vamale la importul anumitor cereale pentru anul de comercializare 2007/2008, care se încheie la 30 iunie 2008, permițând restabilirea lor înainte de această dată, dacă situația pieței o justifică. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (CE) nr. 1/2008 al Consiliului (4) a suspendat temporar taxele vamale la importul anumitor cereale pentru anul de comercializare 2007/2008, care se încheie la 30 iunie 2008, permițând restabilirea lor înainte de această dată, dacă situația pieței o justifică.

| (3) | Suspendarea temporară a taxelor vamale, aplicabilă importurilor efectuate pe baza licențelor de import emise de la 4 ianuarie 2008, în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 1/2008, a dus la eliminarea temporară a împrejurărilor deosebite care justifică stabilirea unui sistem de garanții specifice suplimentare pe lângă cele inerente licenței de import. Ținând seama de noile condiții aplicabile importurilor de grâu comun de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1/2008, garanția suplimentară de 95 EUR pe tonă prevăzută la articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 nu se mai justifică până la restabilirea taxelor vamale la import. |
| --- | --- |

(3)

Suspendarea temporară a taxelor vamale, aplicabilă importurilor efectuate pe baza licențelor de import emise de la 4 ianuarie 2008, în temeiul articolului 2 din Regulamentul (CE) nr. 1/2008, a dus la eliminarea temporară a împrejurărilor deosebite care justifică stabilirea unui sistem de garanții specifice suplimentare pe lângă cele inerente licenței de import. Ținând seama de noile condiții aplicabile importurilor de grâu comun de la intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1/2008, garanția suplimentară de 95 EUR pe tonă prevăzută la articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96 nu se mai justifică până la restabilirea taxelor vamale la import.

| (4) | După publicarea Regulamentului (CE) nr. 1/2008, această garanție suplimentară a fost totuși constituită de către anumiți operatori. Pentru a limita constrângerile financiare cu care se confruntă, în consecință, acești operatori, ar trebui prevăzută eliberarea imediată a garanției menționate. |
| --- | --- |

(4)

După publicarea Regulamentului (CE) nr. 1/2008, această garanție suplimentară a fost totuși constituită de către anumiți operatori. Pentru a limita constrângerile financiare cu care se confruntă, în consecință, acești operatori, ar trebui prevăzută eliberarea imediată a garanției menționate.

| (5) | Prin urmare, ar trebui acordată, în consecință, o derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1249/96. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, ar trebui acordată, în consecință, o derogare de la Regulamentul (CE) nr. 1249/96.

| (6) | Pentru a evita ca operatorii să continue constituirea de garanții suplimentare și având în vedere necesitatea eliberării în cel mai scurt timp posibil a garanțiilor constituite după 4 ianuarie 2008, prezentul regulament ar trebui să se aplice imediat. |
| --- | --- |

(6)

Pentru a evita ca operatorii să continue constituirea de garanții suplimentare și având în vedere necesitatea eliberării în cel mai scurt timp posibil a garanțiilor constituite după 4 ianuarie 2008, prezentul regulament ar trebui să se aplice imediat.

| (7) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor, |
| --- | --- |

(7)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a cerealelor,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

(1)   Prin derogare de la articolul 5 alineatul (1) primul paragraf litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 1249/96, nu se impune constituirea garanției suplimentare prevăzute de dispoziția menționată în perioada de suspendare a taxelor vamale la importul anumitor cereale, stabilită prin Regulamentul (CE) nr. 1/2008.

(2)   Garanțiile suplimentare prevăzute la alineatul (1), care au fost constituite după 4 ianuarie 2008, se eliberează imediat.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Comisie

Mariann FISCHER BOEL

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 270, 21.10.2003, p. 78. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 735/2007 (JO L 169, 29.6.2007, p. 6).

1

(2)  JO L 161, 29.6.1996, p. 125. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1816/2005 (JO L 292, 8.11.2005, p. 5).

2

(3)  JO L 189, 29.7.2003 p. 12. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1996/2006 (JO L 398, 30.12.2006, p. 1).

3

(4)  JO L 1, 4.1.2008, p 1.

4

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/64 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/64

---

REGULAMENTUL (CE) NR. 246/2008 AL COMISIEI

din 17 martie 2008

de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1043/2005 de punere în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 3448/93 al Consiliului în ceea ce privește regimul de acordare a restituirilor la export pentru anumite produse agricole exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I la tratat, precum și criteriile de stabilire a cuantumurilor sumelor respective

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 3448/93 al Consiliului din 6 decembrie 1993 de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (1), în special articolul 8 alineatul (3) primul paragraf,

întrucât:

| (1) | Articolul 14 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei (2) conține o referință precisă privind frecvența stabilirii ratelor de restituire pentru produsele de bază prevăzute în regulamentele menționate la articolul 1 alineatul (1), exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 14 primul paragraf din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 al Comisiei (2) conține o referință precisă privind frecvența stabilirii ratelor de restituire pentru produsele de bază prevăzute în regulamentele menționate la articolul 1 alineatul (1), exportate sub formă de mărfuri care nu sunt incluse în anexa I.

| (2) | În conformitate cu regulamentele menționate la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005, restituirile pot fi acordate atunci când condițiile de pe piața internă și externă o justifică. În cazul în care situația de pe piață nu justifică acordarea de restituiri, stabilirea periodică poate fi suspendată. |
| --- | --- |

(2)

În conformitate cu regulamentele menționate la articolul 1 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005, restituirile pot fi acordate atunci când condițiile de pe piața internă și externă o justifică. În cazul în care situația de pe piață nu justifică acordarea de restituiri, stabilirea periodică poate fi suspendată.

| (3) | Articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 3448/93 face referire la aceeași procedură folosită pentru acordarea restituirilor pentru produsele agricole în cauză atunci când sunt exportate în stare nemodificată. |
| --- | --- |

(3)

Articolul 8 alineatul (3) al doilea paragraf din Regulamentul (CE) nr. 3448/93 face referire la aceeași procedură folosită pentru acordarea restituirilor pentru produsele agricole în cauză atunci când sunt exportate în stare nemodificată.

| (4) | Din motive de simplificare și armonizare, este oportun să se adapteze articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005. |
| --- | --- |

(4)

Din motive de simplificare și armonizare, este oportun să se adapteze articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005.

| (5) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 ar trebui modificat în consecință. |
| --- | --- |

(5)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 ar trebui modificat în consecință.

| (6) | Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a problemelor orizontale privind schimburile de produse agricole transformate neincluse în anexa I, |
| --- | --- |

(6)

Măsurile prevăzute în prezentul regulament sunt conforme cu avizul Comitetului de gestionare a problemelor orizontale privind schimburile de produse agricole transformate neincluse în anexa I,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Articolul 14 din Regulamentul (CE) nr. 1043/2005 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 14

Stabilirea ratei de restituire, în conformitate cu articolul 13 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1784/2003 și cu dispozițiile corespunzătoare prevăzute în celelalte regulamente menționate la articolul 1 alineatul (1) din prezentul regulament, se efectuează în fiecare lună pentru 100 kilograme de produse de bază.

Prin derogare de la primul paragraf:

| (a) | pentru produsele de bază prevăzute în anexa I la prezentul regulament, restituirea se poate stabili în conformitate cu o altă planificare stabilită pe baza procedurii prevăzute la articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 3448/93; |
| --- | --- |

(a)

pentru produsele de bază prevăzute în anexa I la prezentul regulament, restituirea se poate stabili în conformitate cu o altă planificare stabilită pe baza procedurii prevăzute la articolul 16 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 3448/93;

| (b) | rata de restituire aplicabilă ouălor de păsări de curte, în coajă, proaspete sau conservate, precum și ouălor fără coajă și gălbenușurilor destinate consumului alimentar, proaspete, uscate sau altfel conservate, fără adaos de zahăr, este fixată pentru o durată identică celei stabilite pentru restituirile aplicabile acelorași produse exportate în stare naturală.” |
| --- | --- |

(b)

rata de restituire aplicabilă ouălor de păsări de curte, în coajă, proaspete sau conservate, precum și ouălor fără coajă și gălbenușurilor destinate consumului alimentar, proaspete, uscate sau altfel conservate, fără adaos de zahăr, este fixată pentru o durată identică celei stabilite pentru restituirile aplicabile acelorași produse exportate în stare naturală.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a șaptea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Comisie

Günter VERHEUGEN

Vicepreședinte

---

(1)  JO L 318, 20.12.1993, p. 18. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2580/2000 (JO L 298, 25.11.2000, p. 5).

1

(2)  JO L 172, 5.7.2005, p. 24. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 1496/2007 (JO L 333, 19.12.2007, p. 3).

2

---

II Acte adoptate în temeiul Tratatelor CE/Euratom a căror publicare nu este obligatorie

DECIZII

Comisie

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/66 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/66

---

DECIZIA COMISIEI

din 17 martie 2008

de încheiere a procedurii antidumping privind importurile de alcool polivinil originar din Republica Populară Chineză și din Taiwan și de restituire a sumelor depuse cu titlu de taxă provizorie instituită

(2008/227/CE)

COMISIA COMUNITĂȚILOR EUROPENE,

având în vedere Tratatul de instituire a Comunității Europene,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (1) (denumit în continuare „regulamentul de bază”), în special articolul 9,

după consultarea Comitetului consultativ,

întrucât:

A.   MĂSURI PROVIZORII

| (1) | La 19 decembrie 2006, Comisia a publicat un aviz (2) de inițiere a procedurii antidumping asupra importurilor către Comunitate de alcool polivinil (PVA) originar din Republica Populară Chineză (RPC) și din Taiwan. La 17 septembrie 2007, Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1069/2007 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra PVA originar din RPC. În ceea ce privește Taiwanul, nu s-au instituit măsuri provizorii. |
| --- | --- |

(1)

La 19 decembrie 2006, Comisia a publicat un aviz (2) de inițiere a procedurii antidumping asupra importurilor către Comunitate de alcool polivinil (PVA) originar din Republica Populară Chineză (RPC) și din Taiwan. La 17 septembrie 2007, Comisia, prin Regulamentul (CE) nr. 1069/2007 (3) (denumit în continuare „regulamentul provizoriu”), a instituit o taxă antidumping provizorie asupra PVA originar din RPC. În ceea ce privește Taiwanul, nu s-au instituit măsuri provizorii.

| (2) | Astfel cum este prevăzut în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, ancheta de dumping și prejudiciu a cuprins perioada de la 1 octombrie 2005 până la 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul PA („perioada examinată”). |
| --- | --- |

(2)

Astfel cum este prevăzut în considerentul 13 din regulamentul provizoriu, ancheta de dumping și prejudiciu a cuprins perioada de la 1 octombrie 2005 până la 30 septembrie 2006 (denumită în continuare „perioada de anchetă” sau „PA”). În ceea ce privește tendințele relevante pentru evaluarea prejudiciului, Comisia a analizat datele începând cu 1 ianuarie 2003 până la sfârșitul PA („perioada examinată”).

B.   PROCEDURA ULTERIOARĂ

| (3) | Ca urmare a deciziei de a institui taxe antidumping provizorii asupra importurilor de PVA originare din RPC și de a nu institui astfel de măsuri asupra importurilor din Taiwan, unele părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au solicitat au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să solicite și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive. |
| --- | --- |

(3)

Ca urmare a deciziei de a institui taxe antidumping provizorii asupra importurilor de PVA originare din RPC și de a nu institui astfel de măsuri asupra importurilor din Taiwan, unele părți interesate au prezentat observații în scris. De asemenea, părțile care au solicitat au avut posibilitatea de a fi audiate. Comisia a continuat să solicite și să verifice toate informațiile pe care le-a considerat necesare pentru concluziile sale definitive.

| (4) | Comisia a intensificat ancheta având în vedere aspectele legate de interesul comunitar și, în mod excepțional, a permis utilizatorilor aparținând industriei producătoare de hârtie, un sector important de utilizatori care nu cooperase, să prezinte răspunsul la chestionarul utilizatorilor. |
| --- | --- |

(4)

Comisia a intensificat ancheta având în vedere aspectele legate de interesul comunitar și, în mod excepțional, a permis utilizatorilor aparținând industriei producătoare de hârtie, un sector important de utilizatori care nu cooperase, să prezinte răspunsul la chestionarul utilizatorilor.

| (5) | Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat încheierea procedurii privind importurile de PVA originar din RPC și Taiwan și restituirea sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări. |
| --- | --- |

(5)

Toate părțile au fost informate cu privire la faptele și considerentele esențiale pe baza cărora s-a preconizat încheierea procedurii privind importurile de PVA originar din RPC și Taiwan și restituirea sumelor depuse sub formă de taxă provizorie. De asemenea, părților le-a fost acordat un termen pentru a-și putea formula observațiile în urma acestei notificări.

| (6) | Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință. |
| --- | --- |

(6)

Observațiile verbale și scrise prezentate de părțile interesate au fost examinate și, după caz, concluziile au fost modificate în consecință.

C.   PRODUSUL ÎN CAUZĂ ȘI PRODUSUL SIMILAR

| (7) | Același utilizator comunitar menționat la considerentul 16 din regulamentul provizoriu a reiterat și a adus precizări la argumentele sale pentru excluderea din domeniul de aplicare a produsului a unei anumite clase (denumite în continuare „clasă contestată”), pe care îl numește „NMWD PVA cu conținut redus de cenușă” și îl achiziționează, inter alia, din RPC. Acest utilizator a afirmat că (i) Comisia nu a prezentat suficiente motive pentru a considera că această clasă contestată avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază ca și clasele care se încadrau în definiția produsului. De asemenea, acesta a insistat asupra faptului că (ii) această clasă avea utilizări finale foarte specifice. Pe lângă aceasta, utilizatorul a afirmat că (iii) această clasă contestată era un copolimer și astfel nu ar fi fost inclusă în definiția produsului. |
| --- | --- |

(7)

Același utilizator comunitar menționat la considerentul 16 din regulamentul provizoriu a reiterat și a adus precizări la argumentele sale pentru excluderea din domeniul de aplicare a produsului a unei anumite clase (denumite în continuare „clasă contestată”), pe care îl numește „NMWD PVA cu conținut redus de cenușă” și îl achiziționează, inter alia, din RPC. Acest utilizator a afirmat că (i) Comisia nu a prezentat suficiente motive pentru a considera că această clasă contestată avea aceleași caracteristici fizice și tehnice de bază ca și clasele care se încadrau în definiția produsului. De asemenea, acesta a insistat asupra faptului că (ii) această clasă avea utilizări finale foarte specifice. Pe lângă aceasta, utilizatorul a afirmat că (iii) această clasă contestată era un copolimer și astfel nu ar fi fost inclusă în definiția produsului.

| (8) | Înainte de a detalia afirmațiile acestui utilizator, trebuie notat faptul că în PVA conținutul de cenușă este o impuritate; cu cât nivelul de cenușă este mai redus, cu atât este mai pur PVA. În al doilea rând, noțiunea de „PVA cu conținut redus de cenușă” este subiectivă. Nu există un standard general acceptat pentru acest lucru, ceea ce înseamnă că fiecare producător are plafoane proprii pentru a stabili dacă PVA are un conținut redus de cenușă sau nu. S-a constatat că în practică această cantitate poate fi foarte diferită: în rândul producătorilor care fac obiectul anchetei, plafonul pentru PVA cu un conținut redus de cenușă ar putea varia de la un conținut maxim de cenușă de 0,09 % până la 0,5 %. Utilizatorul în cauză nu ar fi unul dintre cei mai restrictivi, și anume plafonul său de cenușă ar fi probabil considerat de alte părți interesate ca fiind destul de ridicat. |
| --- | --- |

(8)

Înainte de a detalia afirmațiile acestui utilizator, trebuie notat faptul că în PVA conținutul de cenușă este o impuritate; cu cât nivelul de cenușă este mai redus, cu atât este mai pur PVA. În al doilea rând, noțiunea de „PVA cu conținut redus de cenușă” este subiectivă. Nu există un standard general acceptat pentru acest lucru, ceea ce înseamnă că fiecare producător are plafoane proprii pentru a stabili dacă PVA are un conținut redus de cenușă sau nu. S-a constatat că în practică această cantitate poate fi foarte diferită: în rândul producătorilor care fac obiectul anchetei, plafonul pentru PVA cu un conținut redus de cenușă ar putea varia de la un conținut maxim de cenușă de 0,09 % până la 0,5 %. Utilizatorul în cauză nu ar fi unul dintre cei mai restrictivi, și anume plafonul său de cenușă ar fi probabil considerat de alte părți interesate ca fiind destul de ridicat.

| (9) | În ceea ce privește aspectele prezentate de această parte, menționate la considerentul 7 de mai sus, acestea au fost luate temeinic în considerare și se pot rezuma după cum urmează. |
| --- | --- |

(9)

În ceea ce privește aspectele prezentate de această parte, menționate la considerentul 7 de mai sus, acestea au fost luate temeinic în considerare și se pot rezuma după cum urmează.

(i)   Clasa contestată ar avea caracteristici fizice și tehnice de bază diferite

| (10) | Caracteristicile fizice și tehnice de bază ale produsului în cauză au fost definite provizoriu la considerentul 14 din regulamentul provizoriu. Produsul în cauză se definește ca un tip de rășină având anumiți parametri tehnici. Parametrii menționați în definiția produsului și utilizați pentru a face distincție între produsul în cauză și alte clase de PVA se referă la viscozitate (3 mPas – 61 mPas, măsurat în soluție de 4 %) și hidroliză (84,0 mol %-99,9 mol %). |
| --- | --- |

(10)

Caracteristicile fizice și tehnice de bază ale produsului în cauză au fost definite provizoriu la considerentul 14 din regulamentul provizoriu. Produsul în cauză se definește ca un tip de rășină având anumiți parametri tehnici. Parametrii menționați în definiția produsului și utilizați pentru a face distincție între produsul în cauză și alte clase de PVA se referă la viscozitate (3 mPas – 61 mPas, măsurat în soluție de 4 %) și hidroliză (84,0 mol %-99,9 mol %).

| (11) | Toate clasele încadrate în definiția produsului sunt uneori menționate ca și clase standard, ceea ce înseamnă că se pot produce pe o linie de producție a PVA standard, iar costurile de producție ale acestor clase sunt similare. Contrariul se aplică claselor încadrate la același cod NC, dar care nu sunt încadrate în definiția produsului: acestea nu se pot produce pe o linie de producție a PVA standard, necesită o tehnologie de producție diferită și echipament suplimentar, astfel încât costul de producție poate diferi foarte mult. Clasele care nu sunt incluse în definiția produsului au proprietăți foarte diferite față de cele care sunt incluse în definiția produsului. În ceea ce privește gradul de viscozitate și de hidroliză: (i) clasele cu o viscozitate redusă sunt PVA cu greutate moleculară scăzută, dificil de manevrat, determinând, inter alia, un randament scăzut al producției, în timp ce (ii) clasele cu o viscozitate ridicată, de asemenea dificil de manevrat, se utilizează pentru învelișuri de hârtie lucioasă de calitate superioară, un tip de aplicație foarte specială, în care trebuie evitate fisurile nedorite care se produc de obicei; (iii) clasele de hidroliză de nivel înalt se folosesc, de asemenea, pentru acea aplicație și (iv) clasele de PVA cu un nivel scăzut de hidroliză nu sunt solubile în apă sau formează soluții instabile în combinație cu apa. Astfel de produse se utilizează în principal pentru producția de PVC de suspensie, iar la temperaturi ridicate astfel de produse se elimină din soluție. |
| --- | --- |

(11)

Toate clasele încadrate în definiția produsului sunt uneori menționate ca și clase standard, ceea ce înseamnă că se pot produce pe o linie de producție a PVA standard, iar costurile de producție ale acestor clase sunt similare. Contrariul se aplică claselor încadrate la același cod NC, dar care nu sunt încadrate în definiția produsului: acestea nu se pot produce pe o linie de producție a PVA standard, necesită o tehnologie de producție diferită și echipament suplimentar, astfel încât costul de producție poate diferi foarte mult. Clasele care nu sunt incluse în definiția produsului au proprietăți foarte diferite față de cele care sunt incluse în definiția produsului. În ceea ce privește gradul de viscozitate și de hidroliză: (i) clasele cu o viscozitate redusă sunt PVA cu greutate moleculară scăzută, dificil de manevrat, determinând, inter alia, un randament scăzut al producției, în timp ce (ii) clasele cu o viscozitate ridicată, de asemenea dificil de manevrat, se utilizează pentru învelișuri de hârtie lucioasă de calitate superioară, un tip de aplicație foarte specială, în care trebuie evitate fisurile nedorite care se produc de obicei; (iii) clasele de hidroliză de nivel înalt se folosesc, de asemenea, pentru acea aplicație și (iv) clasele de PVA cu un nivel scăzut de hidroliză nu sunt solubile în apă sau formează soluții instabile în combinație cu apa. Astfel de produse se utilizează în principal pentru producția de PVC de suspensie, iar la temperaturi ridicate astfel de produse se elimină din soluție.

| (12) | Utilizatorul a afirmat că, pentru a produce rășina PVB de care ar avea nevoie pentru producerea filmului PVB, șase caracteristici ale PVA au o importanță deosebită. Combinația de parametri pentru aceste șase caracteristici ar face ca și clasa contestată să fie unică în comparație cu toate celelalte clase ale PVA de pe piață. Analizând această afirmație, s-a constatat că specificațiile tehnice pentru anumite aplicații pot fi mai stricte decât pentru altele. În același timp, s-a constatat totuși că, de fapt, toate clasele, inclusiv clasele de produse încadrate în definiția produsului și menționate uneori drept „clase standard”, au o combinație unică de caracteristici. Se va alege una dintre clase, în funcție de aplicația dorită. Acest lucru este valabil nu doar în cazul aplicației utilizatorului în cauză, ci și al altor aplicații. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(12)

Utilizatorul a afirmat că, pentru a produce rășina PVB de care ar avea nevoie pentru producerea filmului PVB, șase caracteristici ale PVA au o importanță deosebită. Combinația de parametri pentru aceste șase caracteristici ar face ca și clasa contestată să fie unică în comparație cu toate celelalte clase ale PVA de pe piață. Analizând această afirmație, s-a constatat că specificațiile tehnice pentru anumite aplicații pot fi mai stricte decât pentru altele. În același timp, s-a constatat totuși că, de fapt, toate clasele, inclusiv clasele de produse încadrate în definiția produsului și menționate uneori drept „clase standard”, au o combinație unică de caracteristici. Se va alege una dintre clase, în funcție de aplicația dorită. Acest lucru este valabil nu doar în cazul aplicației utilizatorului în cauză, ci și al altor aplicații. Prin urmare, argumentul a fost respins.

(ii)   Clasa contestată ar avea utilizări finale foarte specifice

| (13) | Utilizatorul în cauză a contestat aprecierea Comisiei privind piața de utilizatori de PVA și a afirmat, în special, că piața de utilizatori de PVB ar fi foarte diversificată. În acest sens, după cum s-a arătat în regulamentul provizoriu, utilizatorul a folosit această clasă de PVA pentru producția de PVB, care este aplicația cea mai extinsă în Comunitate, reprezentând 25 %-29 % din consumul de PVA, și, în același timp, aplicația care înregistrează cea mai mare creștere în urma creșterii semnificative a cererii de film PVB. Continuând în acest sens, ancheta a arătat că aproape 90 % din PVB-ul produs în Comunitate se utilizează în producția de film PVB, aceasta fiind și aplicația finală a utilizatorului în cauză (care nu este însă singurul producător de film PVB din Comunitate). Prin urmare, se confirmă, astfel cum s-a menționat la considerentul 17 din regulamentul provizoriu, că utilizarea specifică de către partea interesată este una dintre aplicațiile principale care, având în vedere importanța acesteia pentru piață, nu poate fi caracterizată ca fiind atipică. |
| --- | --- |

(13)

Utilizatorul în cauză a contestat aprecierea Comisiei privind piața de utilizatori de PVA și a afirmat, în special, că piața de utilizatori de PVB ar fi foarte diversificată. În acest sens, după cum s-a arătat în regulamentul provizoriu, utilizatorul a folosit această clasă de PVA pentru producția de PVB, care este aplicația cea mai extinsă în Comunitate, reprezentând 25 %-29 % din consumul de PVA, și, în același timp, aplicația care înregistrează cea mai mare creștere în urma creșterii semnificative a cererii de film PVB. Continuând în acest sens, ancheta a arătat că aproape 90 % din PVB-ul produs în Comunitate se utilizează în producția de film PVB, aceasta fiind și aplicația finală a utilizatorului în cauză (care nu este însă singurul producător de film PVB din Comunitate). Prin urmare, se confirmă, astfel cum s-a menționat la considerentul 17 din regulamentul provizoriu, că utilizarea specifică de către partea interesată este una dintre aplicațiile principale care, având în vedere importanța acesteia pentru piață, nu poate fi caracterizată ca fiind atipică.

| (14) | În ceea ce privește utilizarea specifică presupusă a produsului, utilizatorul în cauză a susținut că nu se putea înlocui clasa contestată prin alte modele care ar ilustra această utilizare finală specifică. În acest sens, s-a stabilit întâi faptul că acest utilizator nu cumpăra exclusiv de la producătorul chinez în cauză și că avea deja mai multe surse alternative. De fapt, în timpul PA el a achiziționat mai puțin de 5 % din cantitatea de PVA pentru care a solicitat excludere de la producătorul din RPC. Restul volumului a fost achiziționat de la alți trei producători din diferite țări. Pe lângă aceasta, s-a stabilit că, în ciuda faptului că majoritatea celorlalte clase vândute pe piața comunitară, într-adevăr, nu au putut fi utilizate ca alternativă la clasa contestată, aceasta poate fi utilizată și în alte aplicații, fiind disponibilă pe piața comunitară la prețuri similare cu cele ale altor clase importate din RPC. Având în vedere cele de mai sus, argumentul conform căruia clasa contestată nu putea fi substituită a fost respins. |
| --- | --- |

(14)

În ceea ce privește utilizarea specifică presupusă a produsului, utilizatorul în cauză a susținut că nu se putea înlocui clasa contestată prin alte modele care ar ilustra această utilizare finală specifică. În acest sens, s-a stabilit întâi faptul că acest utilizator nu cumpăra exclusiv de la producătorul chinez în cauză și că avea deja mai multe surse alternative. De fapt, în timpul PA el a achiziționat mai puțin de 5 % din cantitatea de PVA pentru care a solicitat excludere de la producătorul din RPC. Restul volumului a fost achiziționat de la alți trei producători din diferite țări. Pe lângă aceasta, s-a stabilit că, în ciuda faptului că majoritatea celorlalte clase vândute pe piața comunitară, într-adevăr, nu au putut fi utilizate ca alternativă la clasa contestată, aceasta poate fi utilizată și în alte aplicații, fiind disponibilă pe piața comunitară la prețuri similare cu cele ale altor clase importate din RPC. Având în vedere cele de mai sus, argumentul conform căruia clasa contestată nu putea fi substituită a fost respins.

(iii)   Clasa contestată ar fi un copolimer și nu un homopolimer

| (15) | În urma instituirii măsurilor provizorii, utilizatorul a susținut că PVA cu conținut redus de cenușă ar fi un copolimer și nu un homopolimer. Această afirmație s-a bazat pe faptul că acesta ar conține două elemente constitutive. S-a anchetat acest aspect și s-a constatat că PVA este rezultatul unei polimerizări homopolimerice inițiale. Cu toate acestea, procesul ulterior de hidroliză este întotdeauna incomplet (între 84,0 mol % și 99,9 mol %) și s-ar putea susține, în acest sens, că PVA conține două elemente constitutive și poate fi considerat copolimer. |
| --- | --- |

(15)

În urma instituirii măsurilor provizorii, utilizatorul a susținut că PVA cu conținut redus de cenușă ar fi un copolimer și nu un homopolimer. Această afirmație s-a bazat pe faptul că acesta ar conține două elemente constitutive. S-a anchetat acest aspect și s-a constatat că PVA este rezultatul unei polimerizări homopolimerice inițiale. Cu toate acestea, procesul ulterior de hidroliză este întotdeauna incomplet (între 84,0 mol % și 99,9 mol %) și s-ar putea susține, în acest sens, că PVA conține două elemente constitutive și poate fi considerat copolimer.

| (16) | Pentru a se evita orice confuzie, s-a considerat adecvată clarificarea definiției produsului prevăzută în regulamentul provizoriu. Prin urmare, produsul în cauză este definit definitiv ca fiind un anumit alcool polivinilic copolimeric (PVA) bazat pe o polimerizare homopolimerică cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3 mPas sau mai mult, dar nu mai mult de 61 mPas și cu un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult, dar nu mai mult de 99,9 mol % originar din Republica Populară Chineză și Taiwan, încadrat în mod normal la codul NC ex 3905 30 00. |
| --- | --- |

(16)

Pentru a se evita orice confuzie, s-a considerat adecvată clarificarea definiției produsului prevăzută în regulamentul provizoriu. Prin urmare, produsul în cauză este definit definitiv ca fiind un anumit alcool polivinilic copolimeric (PVA) bazat pe o polimerizare homopolimerică cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3 mPas sau mai mult, dar nu mai mult de 61 mPas și cu un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult, dar nu mai mult de 99,9 mol % originar din Republica Populară Chineză și Taiwan, încadrat în mod normal la codul NC ex 3905 30 00.

D.   DUMPINGUL

1.   Taiwan

| (17) | Cu privire la Taiwan, nu s-au instituit măsuri provizorii întrucât, astfel cum s-a menționat la considerentele 29 și 30 din regulamentul provizoriu, nu s-a constatat, provizoriu, niciun dumping privind importurile de produs în cauză originar din Taiwan. |
| --- | --- |

(17)

Cu privire la Taiwan, nu s-au instituit măsuri provizorii întrucât, astfel cum s-a menționat la considerentele 29 și 30 din regulamentul provizoriu, nu s-a constatat, provizoriu, niciun dumping privind importurile de produs în cauză originar din Taiwan.

| (18) | După cum s-a menționat la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, singura societate cooperantă din Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd (denumită în continuare „CCP”), este singurul producător-exportator al produsului în cauză din Taiwan, înregistrând 100 % din exporturile din Taiwan către CE în timpul perioadei de anchetă, potrivit datelor Eurostat. |
| --- | --- |

(18)

După cum s-a menționat la considerentul 30 din regulamentul provizoriu, singura societate cooperantă din Taiwan, Chang Chun Petrochemical Co. Ltd (denumită în continuare „CCP”), este singurul producător-exportator al produsului în cauză din Taiwan, înregistrând 100 % din exporturile din Taiwan către CE în timpul perioadei de anchetă, potrivit datelor Eurostat.

| (19) | Ambii producători comunitari, Kuraray Europe GmbH și Celanese Chemicals Ibérica S.L. au susținut că CCP practica dumpingul în timpul PA și au solicitat Comisiei să-și reexamineze concluziile cu privire la constatarea dumpingului în cazul CCP. |
| --- | --- |

(19)

Ambii producători comunitari, Kuraray Europe GmbH și Celanese Chemicals Ibérica S.L. au susținut că CCP practica dumpingul în timpul PA și au solicitat Comisiei să-și reexamineze concluziile cu privire la constatarea dumpingului în cazul CCP.

1.1.   Costurile materiilor prime

| (20) | Ambii producători comunitari au susținut faptul că, față de ceea ce a constatat Comisia, costul de producție al CCP a fost mai ridicat, întrucât costurile pentru monomer acetat de vinil (denumit în continuare „VAM”), materia primă de bază utilizată în producția de PVA, au fost subestimate. În acest sens, ei au subliniat faptul că furnizorul de VAM al CCP este o societate asociată. În sprijinul argumentelor sale, unul dintre producătorii comunitari a prezentat un studiu realizat de o societate de consultanță privind activitatea economică a CCP referitoare la PVA, precum și publicații referitoare la prețurile internaționale ale VAM. |
| --- | --- |

(20)

Ambii producători comunitari au susținut faptul că, față de ceea ce a constatat Comisia, costul de producție al CCP a fost mai ridicat, întrucât costurile pentru monomer acetat de vinil (denumit în continuare „VAM”), materia primă de bază utilizată în producția de PVA, au fost subestimate. În acest sens, ei au subliniat faptul că furnizorul de VAM al CCP este o societate asociată. În sprijinul argumentelor sale, unul dintre producătorii comunitari a prezentat un studiu realizat de o societate de consultanță privind activitatea economică a CCP referitoare la PVA, precum și publicații referitoare la prețurile internaționale ale VAM.

| (21) | Informațiile furnizate au fost examinate. Comparația dintre prețurile VAM enumerate în publicațiile sus-menționate și prețurile verificate pe parcursul procedurii atât în Asia, cât și în Europa arată în mod clar că prețurile publicate în publicațiile respective sunt supraevaluate. În plus, publicațiile menționează faptul că prețurile publicate sunt estimative, prețurile reale de pe piață putând fi mai ridicate sau mai scăzute, și că prețurile publicate ar trebui folosite cu titlu indicativ. Într-adevăr, chiar dacă aceste prețuri se folosesc pentru monitorizarea tendințelor în timp, ele nu par să reprezinte prețurile reale. |
| --- | --- |

(21)

Informațiile furnizate au fost examinate. Comparația dintre prețurile VAM enumerate în publicațiile sus-menționate și prețurile verificate pe parcursul procedurii atât în Asia, cât și în Europa arată în mod clar că prețurile publicate în publicațiile respective sunt supraevaluate. În plus, publicațiile menționează faptul că prețurile publicate sunt estimative, prețurile reale de pe piață putând fi mai ridicate sau mai scăzute, și că prețurile publicate ar trebui folosite cu titlu indicativ. Într-adevăr, chiar dacă aceste prețuri se folosesc pentru monitorizarea tendințelor în timp, ele nu par să reprezinte prețurile reale.

| (22) | Pe lângă aceasta, ancheta a arătat că vânzările de VAM ale furnizorului asociat către CCP s-au efectuat la aceleași prețuri ca cele practicate în cazul clienților neasociați ai furnizorului și că prețurile plătite de CCP pentru VAM au fost coerente în raport cu prețurile plătite de alți producători din Asia, în special din Japonia. |
| --- | --- |

(22)

Pe lângă aceasta, ancheta a arătat că vânzările de VAM ale furnizorului asociat către CCP s-au efectuat la aceleași prețuri ca cele practicate în cazul clienților neasociați ai furnizorului și că prețurile plătite de CCP pentru VAM au fost coerente în raport cu prețurile plătite de alți producători din Asia, în special din Japonia.

| (23) | În plus, costurile pentru VAM menționate în studiul de mai sus s-au bazat pe o rată de consum de VAM mai ridicată decât cea a CCP. Având în vedere faptul că rata de consum de VAM depinde de gama de PVA hidrolizat integral sau parțial, rata de consum de VAM a CCP a fost aceeași cu cea a altor producători, lucru verificat atât în Asia, cât și în Comunitate, luându-se în considerare gamele respective de produse. |
| --- | --- |

(23)

În plus, costurile pentru VAM menționate în studiul de mai sus s-au bazat pe o rată de consum de VAM mai ridicată decât cea a CCP. Având în vedere faptul că rata de consum de VAM depinde de gama de PVA hidrolizat integral sau parțial, rata de consum de VAM a CCP a fost aceeași cu cea a altor producători, lucru verificat atât în Asia, cât și în Comunitate, luându-se în considerare gamele respective de produse.

| (24) | Din motivele prezentate la considerentele 20-23 de mai sus, s-a concluzionat așadar că nu au fost subestimate costurile de VAM ale CCP și, prin urmare, argumentele referitoare la acest aspect au fost respinse. |
| --- | --- |

(24)

Din motivele prezentate la considerentele 20-23 de mai sus, s-a concluzionat așadar că nu au fost subestimate costurile de VAM ale CCP și, prin urmare, argumentele referitoare la acest aspect au fost respinse.

1.2.   Alte costuri

| (25) | Pe baza costurilor din studiul sus-menționat, unul dintre cei doi producători comunitari a susținut că, în afară de VAM, s-au mai subestimat și alte elemente din costul de producție de PVA al CCP, cum ar fi cele legate de instalații, alte costuri indirecte și cheltuieli generale și administrative. Cu toate acestea, nu s-au furnizat dovezi specifice care să susțină estimările privind costurile conținute în studiu. |
| --- | --- |

(25)

Pe baza costurilor din studiul sus-menționat, unul dintre cei doi producători comunitari a susținut că, în afară de VAM, s-au mai subestimat și alte elemente din costul de producție de PVA al CCP, cum ar fi cele legate de instalații, alte costuri indirecte și cheltuieli generale și administrative. Cu toate acestea, nu s-au furnizat dovezi specifice care să susțină estimările privind costurile conținute în studiu.

| (26) | Datele reale verificate la fața locului în ceea ce privește CCP au fost reexaminate și s-a confirmat folosirea costurilor corecte în calculele de dumping. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(26)

Datele reale verificate la fața locului în ceea ce privește CCP au fost reexaminate și s-a confirmat folosirea costurilor corecte în calculele de dumping. Prin urmare, argumentul a fost respins.

1.3.   Calcularea valorii normale

| (27) | Un producător comunitar a afirmat că, în cazul CCP, valoarea normală ar fi trebuit stabilită pentru toate tipurile de produse, întrucât piața de PVA din Taiwan reprezintă o situație aparte din cauza prețurilor reduse în mod artificial, în special în comparație cu intervalele de prețuri publicate pentru Asia și pentru că cea mai mare parte a vânzărilor pe piața internă din Taiwan în timpul PA au fost efectuate către clienți asociați. |
| --- | --- |

(27)

Un producător comunitar a afirmat că, în cazul CCP, valoarea normală ar fi trebuit stabilită pentru toate tipurile de produse, întrucât piața de PVA din Taiwan reprezintă o situație aparte din cauza prețurilor reduse în mod artificial, în special în comparație cu intervalele de prețuri publicate pentru Asia și pentru că cea mai mare parte a vânzărilor pe piața internă din Taiwan în timpul PA au fost efectuate către clienți asociați.

| (28) | De fapt, nu există dovezi în baza cărora prețurile de vânzare pe piața internă din Taiwan ar putea fi considerate ca fiind reduse în mod artificial. Prețurile PVA publicate reprezintă intervale de prețuri foarte generale pentru Asia (cu excepția Chinei), fără a specifica clasele sau tipurile de produse în cauză și, prin urmare, nu pot fi utilizate în nicio comparație a prețurilor pentru Taiwan. În baza acestora, prețurile de vânzare pe piața internă din Taiwan nu pot fi considerate ca fiind reduse în mod artificial. În ceea ce privește absența presupusă a unor vânzări suficiente pe piața internă către clienți independenți, s-a confirmat că vânzările către clienți independenți au fost insuficiente în termeni de cantitate pentru a putea determina valoarea normală. |
| --- | --- |

(28)

De fapt, nu există dovezi în baza cărora prețurile de vânzare pe piața internă din Taiwan ar putea fi considerate ca fiind reduse în mod artificial. Prețurile PVA publicate reprezintă intervale de prețuri foarte generale pentru Asia (cu excepția Chinei), fără a specifica clasele sau tipurile de produse în cauză și, prin urmare, nu pot fi utilizate în nicio comparație a prețurilor pentru Taiwan. În baza acestora, prețurile de vânzare pe piața internă din Taiwan nu pot fi considerate ca fiind reduse în mod artificial. În ceea ce privește absența presupusă a unor vânzări suficiente pe piața internă către clienți independenți, s-a confirmat că vânzările către clienți independenți au fost insuficiente în termeni de cantitate pentru a putea determina valoarea normală.

| (29) | Același producător comunitar a susținut, de asemenea, că, din cauza unei presupuse situații speciale a pieței din cauza prețurilor PVA-ului reduse în mod artificial pe piața din Taiwan, profitul folosit în cazul valorilor normale stabilite pentru CCP nu ar trebui să se bazeze pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază. |
| --- | --- |

(29)

Același producător comunitar a susținut, de asemenea, că, din cauza unei presupuse situații speciale a pieței din cauza prețurilor PVA-ului reduse în mod artificial pe piața din Taiwan, profitul folosit în cazul valorilor normale stabilite pentru CCP nu ar trebui să se bazeze pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază.

| (30) | În baza celor menționate la considerentul 28, nu există niciun motiv pentru care profitul bazat pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază nu ar fi potrivit pentru valorile normale stabilite. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(30)

În baza celor menționate la considerentul 28, nu există niciun motiv pentru care profitul bazat pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază nu ar fi potrivit pentru valorile normale stabilite. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (31) | Părțile interesate au fost informate în legătură cu concluziile menționate anterior și li s-a acordat o perioadă în care au putut prezenta observații. Nu s-au primit informații suplimentare de la producătorii comunitari sau de la orice altă parte interesată, care ar putea modifica decizia provizorie a Comisiei privind dumpingul în cazul Taiwanului. |
| --- | --- |

(31)

Părțile interesate au fost informate în legătură cu concluziile menționate anterior și li s-a acordat o perioadă în care au putut prezenta observații. Nu s-au primit informații suplimentare de la producătorii comunitari sau de la orice altă parte interesată, care ar putea modifica decizia provizorie a Comisiei privind dumpingul în cazul Taiwanului.

| (32) | Având în vedere cele menționate mai sus, s-a confirmat că marja de dumping stabilită în cazul Taiwanului este sub 2 %, exprimată ca procent al prețului de export, astfel cum se menționează la considerentul 29 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, prezenta procedură ar trebui încheiată cu privire la importurile de produs în cauză originar din Taiwan. |
| --- | --- |

(32)

Având în vedere cele menționate mai sus, s-a confirmat că marja de dumping stabilită în cazul Taiwanului este sub 2 %, exprimată ca procent al prețului de export, astfel cum se menționează la considerentul 29 din regulamentul provizoriu. Prin urmare, în conformitate cu articolul 9 alineatul (3) din regulamentul de bază, prezenta procedură ar trebui încheiată cu privire la importurile de produs în cauză originar din Taiwan.

2.   Republica Populară Chineză (RPC)

2.1.   Statutul de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și tratamentul individual

| (33) | În absența oricăror observații în privința statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și a tratamentului individual, se confirmă considerentele 31-39 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(33)

În absența oricăror observații în privința statutului de societate care funcționează conform principiilor economiei de piață și a tratamentului individual, se confirmă considerentele 31-39 din regulamentul provizoriu.

2.2.   Țară analoagă

| (34) | Ambii producători comunitari, Kuraray Europe GmbH și Celanese Chemicals Ibérica S.L., au reiterat faptul că Japonia ar trebui selectată ca țară analoagă pentru RPC în locul Taiwanului. |
| --- | --- |

(34)

Ambii producători comunitari, Kuraray Europe GmbH și Celanese Chemicals Ibérica S.L., au reiterat faptul că Japonia ar trebui selectată ca țară analoagă pentru RPC în locul Taiwanului.

| (35) | Aceștia au afirmat că Japonia ar fi o țară analoagă mai adecvată decât Taiwan, întrucât concurența pe piața japoneză de PVA este mai dinamică decât cea de pe piața taiwaneză, deoarece: (i) piața taiwaneză este dominată de singurul producător taiwanez, CCP, în timp ce în Japonia există patru producători; (ii) importurile de PVA către Taiwan, care intră sub incidența anchetei, sunt limitate; și (iii) cererea pe piața internă din Taiwan pentru produsul similar este redusă. |
| --- | --- |

(35)

Aceștia au afirmat că Japonia ar fi o țară analoagă mai adecvată decât Taiwan, întrucât concurența pe piața japoneză de PVA este mai dinamică decât cea de pe piața taiwaneză, deoarece: (i) piața taiwaneză este dominată de singurul producător taiwanez, CCP, în timp ce în Japonia există patru producători; (ii) importurile de PVA către Taiwan, care intră sub incidența anchetei, sunt limitate; și (iii) cererea pe piața internă din Taiwan pentru produsul similar este redusă.

| (36) | Având în vedere presupusa dominare a pieței din Taiwan de către CCP, trebuie reamintit faptul că și nivelul concurenței este influențat de importuri și astfel, după cum s-a afirmat deja la considerentul 46 din regulamentul provizoriu, Taiwan înregistrează o proporție mai ridicată decât Japonia de importuri în termeni de consum intern (15 % față de 3 %). |
| --- | --- |

(36)

Având în vedere presupusa dominare a pieței din Taiwan de către CCP, trebuie reamintit faptul că și nivelul concurenței este influențat de importuri și astfel, după cum s-a afirmat deja la considerentul 46 din regulamentul provizoriu, Taiwan înregistrează o proporție mai ridicată decât Japonia de importuri în termeni de consum intern (15 % față de 3 %).

| (37) | În ceea ce privește afirmația că importurile de PVA se referă în principal la produsele care nu țin de domeniul anchetei, această afirmație nu a fost susținută prin dovezi suficiente și, prin urmare, nu a putut fi acceptată. |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește afirmația că importurile de PVA se referă în principal la produsele care nu țin de domeniul anchetei, această afirmație nu a fost susținută prin dovezi suficiente și, prin urmare, nu a putut fi acceptată.

| (38) | În ceea ce privește presupusa cerere limitată pentru produsul similar din Taiwan, trebuie subliniat faptul că piața internă de PVA din Taiwan depășește 15 000 de tone, cea mai mare parte fiind reprezentată de produsul similar. Pe lângă aceasta, chiar dacă un producător comunitar a susținut că cererea este limitată deoarece majoritatea vânzărilor CCP sunt către clienți asociați, ancheta a dovedit contrariul. Din aceste motive, argumentul privind cererea limitată pentru produsul similar a fost respins. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește presupusa cerere limitată pentru produsul similar din Taiwan, trebuie subliniat faptul că piața internă de PVA din Taiwan depășește 15 000 de tone, cea mai mare parte fiind reprezentată de produsul similar. Pe lângă aceasta, chiar dacă un producător comunitar a susținut că cererea este limitată deoarece majoritatea vânzărilor CCP sunt către clienți asociați, ancheta a dovedit contrariul. Din aceste motive, argumentul privind cererea limitată pentru produsul similar a fost respins.

| (39) | Din motivele menționate la considerentele 36-38 de mai sus, argumentul privind concurența insuficientă de pe piața taiwaneză a fost respins. |
| --- | --- |

(39)

Din motivele menționate la considerentele 36-38 de mai sus, argumentul privind concurența insuficientă de pe piața taiwaneză a fost respins.

| (40) | Un producător comunitar a afirmat că piața japoneză de PVA este mult mai reprezentativă pentru piața din RPC decât cea taiwaneză, atât în ceea ce privește producția, cât și vânzările. Cu toate acestea, chiar dacă nivelul de producție și de vânzări pe piața internă din Taiwan este mai scăzut decât nivelul de producție și de vânzări din Japonia, acestea sunt suficient de substanțiale pentru efectua o comparație corespunzătoare cu PVA din China și exporturile acestuia către CE. |
| --- | --- |

(40)

Un producător comunitar a afirmat că piața japoneză de PVA este mult mai reprezentativă pentru piața din RPC decât cea taiwaneză, atât în ceea ce privește producția, cât și vânzările. Cu toate acestea, chiar dacă nivelul de producție și de vânzări pe piața internă din Taiwan este mai scăzut decât nivelul de producție și de vânzări din Japonia, acestea sunt suficient de substanțiale pentru efectua o comparație corespunzătoare cu PVA din China și exporturile acestuia către CE.

| (41) | Același producător comunitar a declarat, de asemenea, că Japonia ar fi o țară analoagă mai adecvată decât Taiwan, întrucât în Japonia există atât producători de PVA integrați, cât și neintegrați, ca și în RPC. Cu toate acestea, este important de notat faptul că, în timp ce în China există într-adevăr ambele tipuri de producători, producătorul taiwanez și singurul producător japonez cooperant și verificat dețin procese de producție de PVA integrate. Prin urmare, acest aspect nu poate fi relevant pentru a prefera Japonia în locul Taiwanului. |
| --- | --- |

(41)

Același producător comunitar a declarat, de asemenea, că Japonia ar fi o țară analoagă mai adecvată decât Taiwan, întrucât în Japonia există atât producători de PVA integrați, cât și neintegrați, ca și în RPC. Cu toate acestea, este important de notat faptul că, în timp ce în China există într-adevăr ambele tipuri de producători, producătorul taiwanez și singurul producător japonez cooperant și verificat dețin procese de producție de PVA integrate. Prin urmare, acest aspect nu poate fi relevant pentru a prefera Japonia în locul Taiwanului.

| (42) | Același producător comunitar a afirmat că gama de produse și aplicațiile de PVA pe piața japoneză sunt mai comparabile cu cele din China. În acest sens, s-a confirmat faptul că gama de produse și aplicațiile pe piața taiwaneză sunt de așa natură încât să garanteze o comparație corespunzătoare între PVA din Taiwan și din China, în timp ce nu există dovezi că PVA din Japonia ar fi asigurat o comparație mai bună. |
| --- | --- |

(42)

Același producător comunitar a afirmat că gama de produse și aplicațiile de PVA pe piața japoneză sunt mai comparabile cu cele din China. În acest sens, s-a confirmat faptul că gama de produse și aplicațiile pe piața taiwaneză sunt de așa natură încât să garanteze o comparație corespunzătoare între PVA din Taiwan și din China, în timp ce nu există dovezi că PVA din Japonia ar fi asigurat o comparație mai bună.

| (43) | În cele din urmă, nivelul cooperării din țara selectată este un element important pentru stabilirea unei valori normale fiabile. În Japonia, numai unul dintre cei patru producători ai produsului similar a cooperat în cadrul anchetei, în timp ce în Taiwan au fost disponibile toate datele necesare pentru întreaga țară, având în vedere faptul că Taiwan a făcut obiectul anchetei. Într-adevăr, societatea din Taiwan a reprezentat o cotă mult mai mare a pieței interne decât singurul producător cooperant din Japonia, permițând astfel o evaluare mai bună a valorii normale. |
| --- | --- |

(43)

În cele din urmă, nivelul cooperării din țara selectată este un element important pentru stabilirea unei valori normale fiabile. În Japonia, numai unul dintre cei patru producători ai produsului similar a cooperat în cadrul anchetei, în timp ce în Taiwan au fost disponibile toate datele necesare pentru întreaga țară, având în vedere faptul că Taiwan a făcut obiectul anchetei. Într-adevăr, societatea din Taiwan a reprezentat o cotă mult mai mare a pieței interne decât singurul producător cooperant din Japonia, permițând astfel o evaluare mai bună a valorii normale.

| (44) | Având în vedere motivele prezentate la considerentele 36-43 de mai sus, afirmația ambilor producători comunitari conform căreia Japonia este țara analoagă cea mai potrivită pentru RPC a fost respinsă și se confirmă considerentele 40-46 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere motivele prezentate la considerentele 36-43 de mai sus, afirmația ambilor producători comunitari conform căreia Japonia este țara analoagă cea mai potrivită pentru RPC a fost respinsă și se confirmă considerentele 40-46 din regulamentul provizoriu.

2.3.   Valoarea normală

| (45) | Un producător comunitar a afirmat că valoarea normală pentru țara analoagă, Taiwan, ar fi trebuit stabilită pentru toate tipurile de produs, iar profitul utilizat în cazul valorii normale stabilite nu ar fi trebuit bazat pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, întrucât în Taiwan există o situație specifică a pieței provocată de prețurile reduse în mod artificial. |
| --- | --- |

(45)

Un producător comunitar a afirmat că valoarea normală pentru țara analoagă, Taiwan, ar fi trebuit stabilită pentru toate tipurile de produs, iar profitul utilizat în cazul valorii normale stabilite nu ar fi trebuit bazat pe partea introductivă a articolului 2 alineatul (6) din regulamentul de bază, întrucât în Taiwan există o situație specifică a pieței provocată de prețurile reduse în mod artificial.

| (46) | Cu toate acestea, din motivele prezentate la considerentele 28-30 de mai sus, aceste argumente au fost respinse. Având în vedere cele de mai sus, se confirmă considerentul 47 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(46)

Cu toate acestea, din motivele prezentate la considerentele 28-30 de mai sus, aceste argumente au fost respinse. Având în vedere cele de mai sus, se confirmă considerentul 47 din regulamentul provizoriu.

2.4.   Prețul de export

| (47) | În absența oricăror observații referitoare la prețul de export, se confirmă considerentele 48-50 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(47)

În absența oricăror observații referitoare la prețul de export, se confirmă considerentele 48-50 din regulamentul provizoriu.

2.5.   Comparația

| (48) | În absența observațiilor referitoare la comparație, se confirmă considerentul 51 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(48)

În absența observațiilor referitoare la comparație, se confirmă considerentul 51 din regulamentul provizoriu.

2.6.   Marja de dumping

| (49) | În absența observațiilor referitoare la marja de dumping, se confirmă considerentele 52 și 53 din regulamentul provizoriu, conform cărora marja de dumping la scara întregii țări pentru RPC este de 10 %. |
| --- | --- |

(49)

În absența observațiilor referitoare la marja de dumping, se confirmă considerentele 52 și 53 din regulamentul provizoriu, conform cărora marja de dumping la scara întregii țări pentru RPC este de 10 %.

E.   PREJUDICIUL

1.   Producția comunitară și industria comunitară

| (50) | În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă considerentele 54-60 din regulamentul provizoriu. |
| --- | --- |

(50)

În absența unor informații noi și justificate sau argumente în acest sens, se confirmă considerentele 54-60 din regulamentul provizoriu.

2.   Consumul comunitar

| (51) | În urma revizuirii informațiilor statistice disponibile de la Eurostat și a confruntării acestora cu informațiile disponibile din alte surse, a reieșit faptul că importurile din SUA, astfel cum au fost stabilite în regulamentul provizoriu, au fost subevaluate, în special pentru anul 2003 (a se vedea considerentul 80 de mai jos). Prin urmare, s-a decis înlocuirea acestor date cu cele din baza de date privind exporturile a SUA. După comunicarea informațiilor finale, s-a stabilit, de asemenea, că cifrele referitoare la importurile de PVA din China furnizate de Eurostat erau greșite și trebuie corectate (a se vedea considerentul 56 de mai jos). |
| --- | --- |

(51)

În urma revizuirii informațiilor statistice disponibile de la Eurostat și a confruntării acestora cu informațiile disponibile din alte surse, a reieșit faptul că importurile din SUA, astfel cum au fost stabilite în regulamentul provizoriu, au fost subevaluate, în special pentru anul 2003 (a se vedea considerentul 80 de mai jos). Prin urmare, s-a decis înlocuirea acestor date cu cele din baza de date privind exporturile a SUA. După comunicarea informațiilor finale, s-a stabilit, de asemenea, că cifrele referitoare la importurile de PVA din China furnizate de Eurostat erau greșite și trebuie corectate (a se vedea considerentul 56 de mai jos).

| (52) | Cifrele privind consumul au fost revizuite în mod corespunzător după cum urmează: | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Consum în tone | 143 515 | 154 263 | 166 703 | 166 755 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 107 | 116 | 116 |

(52)

Cifrele privind consumul au fost revizuite în mod corespunzător după cum urmează:

2003

2004

2005

PA

Consum în tone

143 515

154 263

166 703

166 755

Indice (2003 = 100)

100

107

116

116

| (53) | Acest tabel arată că cererea pentru produsul în cauză a crescut cu 16 % în cursul perioadei examinate. Celelalte concluzii, astfel cum sunt rezumate la considerentul 64 din regulamentul provizoriu, rămân valabile. |
| --- | --- |

(53)

Acest tabel arată că cererea pentru produsul în cauză a crescut cu 16 % în cursul perioadei examinate. Celelalte concluzii, astfel cum sunt rezumate la considerentul 64 din regulamentul provizoriu, rămân valabile.

| (54) | În absența oricăror informații sau argumente noi și justificate în acest sens, se confirmă considerentele 61-64 din regulamentul provizoriu, cu excepția modificărilor aduse considerentelor 61 și 64 stabilite anterior. |
| --- | --- |

(54)

În absența oricăror informații sau argumente noi și justificate în acest sens, se confirmă considerentele 61-64 din regulamentul provizoriu, cu excepția modificărilor aduse considerentelor 61 și 64 stabilite anterior.

3.   Importuri din țările în cauză

| (55) | Având în vedere confirmarea faptului că marja de dumping pentru Taiwan este de minimis, importurile originare din Taiwan sunt excluse definitiv din evaluarea prejudiciului. |
| --- | --- |

(55)

Având în vedere confirmarea faptului că marja de dumping pentru Taiwan este de minimis, importurile originare din Taiwan sunt excluse definitiv din evaluarea prejudiciului.

| (56) | După comunicarea informațiilor finale, anumite părți interesate au exprimat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea cifrelor furnizate de Eurostat pentru importurile de PVA din RPC în 2003. Aspectul în cauză a fost examinat și s-a constatat că informațiile furnizate privind importurile respective conțineau o eroare semnificativă. În consecință, volumele importurilor de PVA din RPC au fost corectate după cum urmează:









  Importuri | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC tone | 16 197 | 14 710 | 21 561 | 21 513 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 91 | 133 | 133 |

(56)

După comunicarea informațiilor finale, anumite părți interesate au exprimat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea cifrelor furnizate de Eurostat pentru importurile de PVA din RPC în 2003. Aspectul în cauză a fost examinat și s-a constatat că informațiile furnizate privind importurile respective conțineau o eroare semnificativă. În consecință, volumele importurilor de PVA din RPC au fost corectate după cum urmează:

Importuri

2003

2004

2005

PA

RPC tone

16 197

14 710

21 561

21 513

Indice (2003 = 100)

100

91

133

133

| (57) | În locul unei scăderi a importurilor din China în perioada examinată, după cum s-a stabilit în etapa provizorie pe baza informațiilor eronate pentru 2003, importurile din RPC au crescut cu 33 % în perioada examinată, iar în 2004 au scăzut cu 9 % față de 2003. |
| --- | --- |

(57)

În locul unei scăderi a importurilor din China în perioada examinată, după cum s-a stabilit în etapa provizorie pe baza informațiilor eronate pentru 2003, importurile din RPC au crescut cu 33 % în perioada examinată, iar în 2004 au scăzut cu 9 % față de 2003.

| (58) | Ținând seama de aceste elemente și de datele revizuite privind consumul comunitar (a se vedea considerentul 51 de mai sus), cota de piață a importurilor din RPC pentru perioada examinată se modifică după cum urmează:









  Cotă de piață RPC | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Piața comunitară | 11,3 % | 9,5 % | 12,9 % | 12,9 % |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 84 | 115 | 114 |

(58)

Ținând seama de aceste elemente și de datele revizuite privind consumul comunitar (a se vedea considerentul 51 de mai sus), cota de piață a importurilor din RPC pentru perioada examinată se modifică după cum urmează:

Cotă de piață RPC

2003

2004

2005

PA

Piața comunitară

11,3 %

9,5 %

12,9 %

12,9 %

Indice (2003 = 100)

100

84

115

114

| (59) | Cota de piață deținută de importurile din RPC în decursul perioadei examinate a crescut cu 1,6 puncte procentuale. În decursul perioadei de anchetă, importurile din RPC au reprezentat 12,9 % din întreaga piață comunitară. |
| --- | --- |

(59)

Cota de piață deținută de importurile din RPC în decursul perioadei examinate a crescut cu 1,6 puncte procentuale. În decursul perioadei de anchetă, importurile din RPC au reprezentat 12,9 % din întreaga piață comunitară.

| (60) | Ținând seama de datele revizuite pentru 2003 privind importurile, prețurile importurilor din RPC menționate la considerentul 68 din regulamentul provizoriu au fost modificate corespunzător. Prețul mediu al importurilor a scăzut astfel cu 3 %.









  Prețuri unitare | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| RPC (EUR/tonă) | 1 162 | 1 115 | 1 164 | 1 132 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 96 | 100 | 97 |

(60)

Ținând seama de datele revizuite pentru 2003 privind importurile, prețurile importurilor din RPC menționate la considerentul 68 din regulamentul provizoriu au fost modificate corespunzător. Prețul mediu al importurilor a scăzut astfel cu 3 %.

Prețuri unitare

2003

2004

2005

PA

RPC (EUR/tonă)

1 162

1 115

1 164

1 132

Indice (2003 = 100)

100

96

100

97

| (61) | În urma comunicării informațiilor finale, reclamantul a afirmat că Comisia nu ar fi trebuit să excludă nici un tip de produs corespunzător din calculul subcotării prețului. El a susținut că, în acest fel, prețurile comunitare ale importurilor din RPC ar fi fost supraestimate în mod exagerat. În această privință, considerentul 70 din regulamentul provizoriu prevede, într-adevăr, că un număr limitat de tipuri de produse („PCN”) au fost excluse din compararea subcotării, întrucât s-a considerat că o comparație pe tip de produs trebuia să fie utilă și corectă și, prin urmare, nu ar trebui permisă compararea unei clase standard cu o clasă specială care intră în definiția produsului. |
| --- | --- |

(61)

În urma comunicării informațiilor finale, reclamantul a afirmat că Comisia nu ar fi trebuit să excludă nici un tip de produs corespunzător din calculul subcotării prețului. El a susținut că, în acest fel, prețurile comunitare ale importurilor din RPC ar fi fost supraestimate în mod exagerat. În această privință, considerentul 70 din regulamentul provizoriu prevede, într-adevăr, că un număr limitat de tipuri de produse („PCN”) au fost excluse din compararea subcotării, întrucât s-a considerat că o comparație pe tip de produs trebuia să fie utilă și corectă și, prin urmare, nu ar trebui permisă compararea unei clase standard cu o clasă specială care intră în definiția produsului.

| (62) | Tipurile de produse (PCN) în cauză reprezentau 34 % din importurile din China în cursul PA, însă industria comunitară (nu reclamantul) le-a produs în cantități foarte mici, reprezentând 0,1 %-0,5 % din vânzările sale de produse similare în cursul PA. Deși importurile din RPC de PVA de tipurile PCN în cauză se refereau la o clasă standard de PVA, producătorul comunitar al tipurilor de produse respective a indicat Comisiei că, în cazul lui, tipurile de produse în cauză se refereau la produse specializate de înaltă calitate destinate utilizării în aplicații de nișă și care nu pot fi înlocuite cu PVA standard. De asemenea, aceste tipuri de produse nu au fost fabricate pe o linie de producție standard, ci într-o uzină specializată în cadrul unui proces de producție în loturi. De asemenea, producătorul comunitar în cauză a precizat în mod special că acest tip de PVA nu intra în concurență cu PVA standard. Prin urmare, Comisia a concluzionat că pentru aceste PCN importate din RPC, care erau PVA standard, nu existau clase corespunzătoare comercializate de industria comunitară. Având în vedere faptul că calculul subcotării ar putea să se bazeze în continuare pe volumele reprezentative (respectiv 54 % din importurile în cauză), s-a decis să se excludă aceste PCN din comparație. |
| --- | --- |

(62)

Tipurile de produse (PCN) în cauză reprezentau 34 % din importurile din China în cursul PA, însă industria comunitară (nu reclamantul) le-a produs în cantități foarte mici, reprezentând 0,1 %-0,5 % din vânzările sale de produse similare în cursul PA. Deși importurile din RPC de PVA de tipurile PCN în cauză se refereau la o clasă standard de PVA, producătorul comunitar al tipurilor de produse respective a indicat Comisiei că, în cazul lui, tipurile de produse în cauză se refereau la produse specializate de înaltă calitate destinate utilizării în aplicații de nișă și care nu pot fi înlocuite cu PVA standard. De asemenea, aceste tipuri de produse nu au fost fabricate pe o linie de producție standard, ci într-o uzină specializată în cadrul unui proces de producție în loturi. De asemenea, producătorul comunitar în cauză a precizat în mod special că acest tip de PVA nu intra în concurență cu PVA standard. Prin urmare, Comisia a concluzionat că pentru aceste PCN importate din RPC, care erau PVA standard, nu existau clase corespunzătoare comercializate de industria comunitară. Având în vedere faptul că calculul subcotării ar putea să se bazeze în continuare pe volumele reprezentative (respectiv 54 % din importurile în cauză), s-a decis să se excludă aceste PCN din comparație.

| (63) | Pe baza acestor elemente și întrucât reclamantul nu a prezentat nici o probă care să dovedească contrariul, se confirmă că excluderea acestor PCN din calculele subcotării este justificată și, prin urmare, reclamația se respinge. |
| --- | --- |

(63)

Pe baza acestor elemente și întrucât reclamantul nu a prezentat nici o probă care să dovedească contrariul, se confirmă că excluderea acestor PCN din calculele subcotării este justificată și, prin urmare, reclamația se respinge.

| (64) | În absența oricăror informații sau argumente noi și întemeiate în acest sens, se confirmă considerentele 65-71 din regulamentul provizoriu, cu excepția importurilor din China și a datelor privind cota de piață, aspecte care au fost abordate mai sus. |
| --- | --- |

(64)

În absența oricăror informații sau argumente noi și întemeiate în acest sens, se confirmă considerentele 65-71 din regulamentul provizoriu, cu excepția importurilor din China și a datelor privind cota de piață, aspecte care au fost abordate mai sus.

4.   Situația industriei comunitare

| (65) | Ținând seama de cifrele revizuite privind consumul comunitar (a se vedea considerentul 51 de mai sus), cota de piață a industriei comunitare în decursul perioadei examinate este modificată corespunzător după cum urmează:









  Cotă de piață industria comunitară 2003 | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 101 | 96 | 103 |

(65)

Ținând seama de cifrele revizuite privind consumul comunitar (a se vedea considerentul 51 de mai sus), cota de piață a industriei comunitare în decursul perioadei examinate este modificată corespunzător după cum urmează:

Cotă de piață industria comunitară 2003

2003

2004

2005

PA

Indice (2003 = 100)

100

101

96

103

| (66) | Astfel cum s-a concluzionat la considerentul 76 din regulamentul provizoriu, în ceea ce privește volumul vânzărilor, industria comunitară a beneficiat de cererea în creștere pe piața comunitară. |
| --- | --- |

(66)

Astfel cum s-a concluzionat la considerentul 76 din regulamentul provizoriu, în ceea ce privește volumul vânzărilor, industria comunitară a beneficiat de cererea în creștere pe piața comunitară.

5.   Concluzie privind prejudiciul

| (67) | După comunicarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii, mai multe părți au susținut faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au evoluat în mod pozitiv și, prin urmare, nu ar exista niciun prejudiciu material. Una dintre părțile interesate a afirmat că Comisia a concluzionat numai pe baza scăderii prețurilor de vânzare ale industriei comunitare faptul că industria comunitară a suferit un prejudiciu material. |
| --- | --- |

(67)

După comunicarea faptelor și a considerentelor esențiale pe baza cărora s-a decis instituirea de măsuri antidumping provizorii, mai multe părți au susținut faptul că majoritatea indicatorilor de prejudiciu au evoluat în mod pozitiv și, prin urmare, nu ar exista niciun prejudiciu material. Una dintre părțile interesate a afirmat că Comisia a concluzionat numai pe baza scăderii prețurilor de vânzare ale industriei comunitare faptul că industria comunitară a suferit un prejudiciu material.

| (68) | În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, astfel cum se indică la considerentul 90 din regulamentul provizoriu, un număr de indicatori evoluat într-adevăr în sens pozitiv în decursul perioadei examinate, datorită cererii puternice și crescânde pe piața comunitară. Cu toate acestea, scăderea prețurilor pe piața comunitară, corelată cu creșterea puternică la nivel mondial a costurilor materiilor prime de bază, a condus la o evoluție negativă a tuturor indicatorilor financiari, cum ar fi rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități. Aceasta este explicată în detaliu la considerentele 84 și 85 din regulamentul provizoriu. Cu toate că, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul dintre factorii economici pertinenți evaluați în acest sens nu constituie neapărat o bază decisivă de analiză, este evident că indicatorii financiari se numără printre principalii indicatori. Prin urmare, argumentul trebuie respins. |
| --- | --- |

(68)

În acest sens, ar trebui reamintit faptul că, astfel cum se indică la considerentul 90 din regulamentul provizoriu, un număr de indicatori evoluat într-adevăr în sens pozitiv în decursul perioadei examinate, datorită cererii puternice și crescânde pe piața comunitară. Cu toate acestea, scăderea prețurilor pe piața comunitară, corelată cu creșterea puternică la nivel mondial a costurilor materiilor prime de bază, a condus la o evoluție negativă a tuturor indicatorilor financiari, cum ar fi rentabilitatea, randamentul investițiilor și fluxul de lichidități. Aceasta este explicată în detaliu la considerentele 84 și 85 din regulamentul provizoriu. Cu toate că, astfel cum este prevăzut la articolul 3 alineatul (5) din regulamentul de bază, niciunul dintre factorii economici pertinenți evaluați în acest sens nu constituie neapărat o bază decisivă de analiză, este evident că indicatorii financiari se numără printre principalii indicatori. Prin urmare, argumentul trebuie respins.

| (69) | În absența oricăror informații sau argumente noi și întemeiate cu privire la situația industriei comunitare, se confirmă considerentele 72-92 din regulamentul provizoriu, cu excepția considerentelor 75 și 76 abordate mai sus. |
| --- | --- |

(69)

În absența oricăror informații sau argumente noi și întemeiate cu privire la situația industriei comunitare, se confirmă considerentele 72-92 din regulamentul provizoriu, cu excepția considerentelor 75 și 76 abordate mai sus.

F.   LEGĂTURA DE CAUZALITATE

1.   Efectele importurilor care fac obiectul unui dumping

| (70) | Mai multe părți interesate au scos în evidență concluzia provizorie conform căreia importurile originare din China au scăzut puternic între 2003 și 2004. Acestea au susținut că, având în vedere faptul că, în aceeași perioadă, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut în mod considerabil cu 62 %, deprecierea prețurilor nu ar fi putut fi cauzată de importurile originare din China. |
| --- | --- |

(70)

Mai multe părți interesate au scos în evidență concluzia provizorie conform căreia importurile originare din China au scăzut puternic între 2003 și 2004. Acestea au susținut că, având în vedere faptul că, în aceeași perioadă, rentabilitatea industriei comunitare a scăzut în mod considerabil cu 62 %, deprecierea prețurilor nu ar fi putut fi cauzată de importurile originare din China.

| (71) | În acest sens, trebuie reamintit faptul că ancheta a stabilit că importurile din RPC au subcotat prețurile industriei comunitare cu 3,3 % în decursul perioadei de anchetă și că aceste importuri au fost declarate la frontiera comunitară, în decursul perioadei examinate, la prețuri mai mici decât cele obținute de industria comunitară. Diferența dintre prețurile de import din RPC din statisticile Eurostat și prețurile de vânzare ale industriei comunitare pare a fi mai mare în 2003 decât în perioada de anchetă. Cu toate acestea, pe baza unei astfel de analize nu se poate trage nicio concluzie referitor la subcotarea din anii anteriori perioadei de anchetă; o marjă de subcotare precisă și fiabilă poate fi calculată numai pentru perioada de anchetă, pe baza unei comparații model cu model și în urma unei ajustări adecvate pentru costurile (post-)import și diferențele în nivelul comercial. Astfel de date sunt disponibile numai pentru perioada de anchetă. Prin urmare, nu se poate stabili nicio concluzie privind efectul importurilor din RPC asupra subcotării prețurilor din industria comunitară în decursul perioadei examinate. |
| --- | --- |

(71)

În acest sens, trebuie reamintit faptul că ancheta a stabilit că importurile din RPC au subcotat prețurile industriei comunitare cu 3,3 % în decursul perioadei de anchetă și că aceste importuri au fost declarate la frontiera comunitară, în decursul perioadei examinate, la prețuri mai mici decât cele obținute de industria comunitară. Diferența dintre prețurile de import din RPC din statisticile Eurostat și prețurile de vânzare ale industriei comunitare pare a fi mai mare în 2003 decât în perioada de anchetă. Cu toate acestea, pe baza unei astfel de analize nu se poate trage nicio concluzie referitor la subcotarea din anii anteriori perioadei de anchetă; o marjă de subcotare precisă și fiabilă poate fi calculată numai pentru perioada de anchetă, pe baza unei comparații model cu model și în urma unei ajustări adecvate pentru costurile (post-)import și diferențele în nivelul comercial. Astfel de date sunt disponibile numai pentru perioada de anchetă. Prin urmare, nu se poate stabili nicio concluzie privind efectul importurilor din RPC asupra subcotării prețurilor din industria comunitară în decursul perioadei examinate.

| (72) | Ancheta a stabilit, de asemenea, că piața a cunoscut o scădere semnificativă a prețurilor. Această scădere a prețurilor a adus prejudicii în contextul creșterii puternice a costurilor materiilor prime de bază în decursul aceleiași perioade, astfel cum se detaliază la considerentele 78 și 79 din regulamentul provizoriu. Având în vedere observațiile primite și menționate la considerentul 70 de mai sus, evoluția prețurilor materiilor prime în decursul perioadei examinate a fost analizată pe o bază anuală. În conformitate cu cele menționate la considerentul 78 din regulamentul provizoriu, materia primă de bază utilizată pentru producerea de PVA este monomer acetatul de vinil („VAM”). Aceasta reprezintă aproximativ 65 % din costul de producție al PVA. Tabelul de mai jos arată costul VAM/tonă de PVA în decursul perioadei examinate:









  Industria comunitară | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Costul VAM pe tonă de PVA | | | | |
| Indice | 100 | 107 | 119 | 130 |

(72)

Ancheta a stabilit, de asemenea, că piața a cunoscut o scădere semnificativă a prețurilor. Această scădere a prețurilor a adus prejudicii în contextul creșterii puternice a costurilor materiilor prime de bază în decursul aceleiași perioade, astfel cum se detaliază la considerentele 78 și 79 din regulamentul provizoriu. Având în vedere observațiile primite și menționate la considerentul 70 de mai sus, evoluția prețurilor materiilor prime în decursul perioadei examinate a fost analizată pe o bază anuală. În conformitate cu cele menționate la considerentul 78 din regulamentul provizoriu, materia primă de bază utilizată pentru producerea de PVA este monomer acetatul de vinil („VAM”). Aceasta reprezintă aproximativ 65 % din costul de producție al PVA. Tabelul de mai jos arată costul VAM/tonă de PVA în decursul perioadei examinate:

Industria comunitară

2003

2004

2005

PA

Costul VAM pe tonă de PVA

Indice

100

107

119

130

| (73) | Analiza arată că, în 2004, creșterea costurilor materiei prime a fost moderată în comparație cu creșterea acestora în 2005 și în decursul PA. Având în vedere evoluția prețurilor materiilor prime, care este cel mai bine ilustrată de evoluția costurilor VAM de mai sus și care nu corespunde întocmai cu tendința rentabilității, se poate concluziona că scăderea accentuată a rentabilității în decursul anului 2004 a fost cauzată mai degrabă de scăderea cu 7 % a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare, astfel cum se menționează la considerentul 79 din regulamentul provizoriu, decât de creșterea costurilor materiilor prime. |
| --- | --- |

(73)

Analiza arată că, în 2004, creșterea costurilor materiei prime a fost moderată în comparație cu creșterea acestora în 2005 și în decursul PA. Având în vedere evoluția prețurilor materiilor prime, care este cel mai bine ilustrată de evoluția costurilor VAM de mai sus și care nu corespunde întocmai cu tendința rentabilității, se poate concluziona că scăderea accentuată a rentabilității în decursul anului 2004 a fost cauzată mai degrabă de scăderea cu 7 % a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare, astfel cum se menționează la considerentul 79 din regulamentul provizoriu, decât de creșterea costurilor materiilor prime.

| (74) | Ținând seama de cele de mai sus, cotele de piață pentru 2004 au fost analizate în continuare în termeni absoluți, precum și comparativ cu 2003 pentru a stabili dacă importurile care fac obiectul unui dumping, luate în considerare separat, au avut un impact important asupra prejudiciului. S-a stabilit faptul că, în decursul anului 2004, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu 1 %. În același timp, importurile din China au pierdut 16 % din cota lor de piață. Prin urmare, în decursul anului 2004, cota de piață a industriei comunitare a fost de peste patru ori mai mare decât cota de piață a RPC. În aceste condiții, este cu adevărat dificil a se considera că importurile din RPC din anul decisiv 2004 au determinat scăderea prețurilor, având în vedere că importurile au fost relativ reduse și în declin puternic. |
| --- | --- |

(74)

Ținând seama de cele de mai sus, cotele de piață pentru 2004 au fost analizate în continuare în termeni absoluți, precum și comparativ cu 2003 pentru a stabili dacă importurile care fac obiectul unui dumping, luate în considerare separat, au avut un impact important asupra prejudiciului. S-a stabilit faptul că, în decursul anului 2004, cota de piață a industriei comunitare a crescut cu 1 %. În același timp, importurile din China au pierdut 16 % din cota lor de piață. Prin urmare, în decursul anului 2004, cota de piață a industriei comunitare a fost de peste patru ori mai mare decât cota de piață a RPC. În aceste condiții, este cu adevărat dificil a se considera că importurile din RPC din anul decisiv 2004 au determinat scăderea prețurilor, având în vedere că importurile au fost relativ reduse și în declin puternic.

| (75) | În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a afirmat că, în ciuda cotei de piață reduse, importurile care fac obiectul unui dumping au reușit să cauzeze o perturbare gravă pe piață, dată fiind natura activității. Aceasta a susținut că, potrivit afirmațiilor Comisiei, PVA este o marfă, iar cel mai mic preț cotat pe piață determină în mare măsură prețul pieței, preț la care ceilalți producători trebuie să se adapteze dacă doresc să își păstreze comenzile. Ar trebui precizat faptul că, în documentul de prezentare a concluziilor definitive, Comisia doar a citat o plângere a reclamantului, fără a o aproba. Reclamantul a susținut apoi că această presupusă influență a importurilor din RPC asupra prețurilor de vânzare ale industriei comunitare ar fi dovedită de tendința descendentă a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețurile materiei prime de bază, VAM, au explodat. Industria comunitară a susținut că nu a fost în măsură să transpună creșterea prețurilor la materiile prime în prețurile practicate față de clienții săi, deoarece presiunea puternică asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping ar fi condus la scăderea rentabilității, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități. |
| --- | --- |

(75)

În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a afirmat că, în ciuda cotei de piață reduse, importurile care fac obiectul unui dumping au reușit să cauzeze o perturbare gravă pe piață, dată fiind natura activității. Aceasta a susținut că, potrivit afirmațiilor Comisiei, PVA este o marfă, iar cel mai mic preț cotat pe piață determină în mare măsură prețul pieței, preț la care ceilalți producători trebuie să se adapteze dacă doresc să își păstreze comenzile. Ar trebui precizat faptul că, în documentul de prezentare a concluziilor definitive, Comisia doar a citat o plângere a reclamantului, fără a o aproba. Reclamantul a susținut apoi că această presupusă influență a importurilor din RPC asupra prețurilor de vânzare ale industriei comunitare ar fi dovedită de tendința descendentă a prețurilor de vânzare ale industriei comunitare pe parcursul perioadei examinate, în timp ce prețurile materiei prime de bază, VAM, au explodat. Industria comunitară a susținut că nu a fost în măsură să transpună creșterea prețurilor la materiile prime în prețurile practicate față de clienții săi, deoarece presiunea puternică asupra prețurilor exercitată de importurile care fac obiectul unui dumping ar fi condus la scăderea rentabilității, a randamentului investițiilor și a fluxului de lichidități.

| (76) | Cu toate acestea, analizând în detaliu evoluția respectivă, se constată că deteriorarea considerabilă a situației financiare a industriei comunitare a survenit în principal în perioada cuprinsă între 2004 și PA. În 2003, anul în care importurile din RPC au beneficiat de o cotă de piață de 11,3 %, iar prețurile de vânzare nu au variat mult în comparație cu anii următori, industria comunitară a înregistrat rezultate satisfăcătoare, în special în materie de rentabilitate. Această evaluare este susținută de faptul că însăși industria comunitară a caracterizat anul (2002 și) 2003 ca fiind anul „premergător intrării masive pe piața comunitară a importurilor care fac obiectul unui dumping”. Această părere a fost susținută de constatările anchetei și, prin urmare, s-a concluzionat la considerentul 131 din regulamentul provizoriu că anul 2003 a fost într-adevăr un an în care piața comunitară a fost caracterizată de o situație normală a concurenței. Această concluzie nu a fost contestată de niciuna dintre părțile interesate și sugerează că denaturările pe piață, în cazul în care au existat, au fost limitate în decursul anului 2003. Dimpotrivă, în 2004, în situația în care importurile din RPC s-au diminuat, în timp ce prețul de vânzare a rămas destul de stabil, situația financiară a industriei comunitare s-a deteriorat brusc în mod considerabil. |
| --- | --- |

(76)

Cu toate acestea, analizând în detaliu evoluția respectivă, se constată că deteriorarea considerabilă a situației financiare a industriei comunitare a survenit în principal în perioada cuprinsă între 2004 și PA. În 2003, anul în care importurile din RPC au beneficiat de o cotă de piață de 11,3 %, iar prețurile de vânzare nu au variat mult în comparație cu anii următori, industria comunitară a înregistrat rezultate satisfăcătoare, în special în materie de rentabilitate. Această evaluare este susținută de faptul că însăși industria comunitară a caracterizat anul (2002 și) 2003 ca fiind anul „premergător intrării masive pe piața comunitară a importurilor care fac obiectul unui dumping”. Această părere a fost susținută de constatările anchetei și, prin urmare, s-a concluzionat la considerentul 131 din regulamentul provizoriu că anul 2003 a fost într-adevăr un an în care piața comunitară a fost caracterizată de o situație normală a concurenței. Această concluzie nu a fost contestată de niciuna dintre părțile interesate și sugerează că denaturările pe piață, în cazul în care au existat, au fost limitate în decursul anului 2003. Dimpotrivă, în 2004, în situația în care importurile din RPC s-au diminuat, în timp ce prețul de vânzare a rămas destul de stabil, situația financiară a industriei comunitare s-a deteriorat brusc în mod considerabil.

| (77) | În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a susținut că Comisia ar considera în mod eronat că importurile care fac obiectul unui dumping constituie principala cauză a prejudiciului. În acest sens, se observă că Comisia nu consideră importurile care fac obiectul unui dumping ca fiind principala cauză a prejudiciului. Într-adevăr, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că „volumele și/sau nivelurile prețurilor (...) au un impact asupra industriei comunitare (...) și că acest impact este de asemenea natură încât poate fi considerat important.” (sublinierile aparțin autorului). |
| --- | --- |

(77)

În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a susținut că Comisia ar considera în mod eronat că importurile care fac obiectul unui dumping constituie principala cauză a prejudiciului. În acest sens, se observă că Comisia nu consideră importurile care fac obiectul unui dumping ca fiind principala cauză a prejudiciului. Într-adevăr, articolul 3 alineatul (6) din regulamentul de bază prevede că „volumele și/sau nivelurile prețurilor (...) au un impact asupra industriei comunitare (...) și că acest impact este de asemenea natură încât poate fi considerat important.” (sublinierile aparțin autorului).

| (78) | O analiză mai detaliată a faptelor stabilite în cadrul anchetei a arătat că importurile care fac obiectul unui dumping, luate în considerare separat, au avut un impact asupra prejudiciului suferit de industria comunitară, însă, ținând seama de cotele de piață în general limitate ale acestora în comparație cu cotele de piață în creștere ale industriei comunitare și de lipsa unei suprapuneri clare în timp între importurile care fac obiectul unui dumping și situația cea mai prejudiciabilă pentru industria comunitară, acest impact nu este considerat important. |
| --- | --- |

(78)

O analiză mai detaliată a faptelor stabilite în cadrul anchetei a arătat că importurile care fac obiectul unui dumping, luate în considerare separat, au avut un impact asupra prejudiciului suferit de industria comunitară, însă, ținând seama de cotele de piață în general limitate ale acestora în comparație cu cotele de piață în creștere ale industriei comunitare și de lipsa unei suprapuneri clare în timp între importurile care fac obiectul unui dumping și situația cea mai prejudiciabilă pentru industria comunitară, acest impact nu este considerat important.

| (79) | Pe baza considerațiilor enunțate anterior, nu se poate concluziona faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un impact asupra prejudiciului suferit de industria comunitară care poate fi calificat drept important. |
| --- | --- |

(79)

Pe baza considerațiilor enunțate anterior, nu se poate concluziona faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un impact asupra prejudiciului suferit de industria comunitară care poate fi calificat drept important.

2.   Efectele altor factori

| (80) | Ulterior instituirii măsurilor provizorii, s-au obținut informații care au indicat că datele Eurostat privind importurile din SUA erau incomplete. Volumele raportate s-au dovedit a fi prea mici în comparație cu datele privind exporturile din cadrul bazei de date a SUA privind exporturile, dar și în comparație cu alte surse. Prin urmare, s-a impus revizuirea datelor privind importurile respective și s-a considerat adecvată înlocuirea acestora cu datele furnizate de baza de date a SUA privind exporturile, iar valorile, convertite în euro, au fost ajustate corespunzător la prețurile CIF la frontiera comunitară. Impactul datelor revizuite privind volumele de import din RPC în 2003 asupra consumului comunitar calculat a afectat, de asemenea, cotele de piață ale altor țări în anul respectiv. Prin urmare, tabelele de la considerentul 97 din regulamentul provizoriu au fost modificate după cum urmează:
  Importuri originare din alte țări terțe (cantitate)









  Import (tone) | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SUA | 19 804 | 26 663 | 25 771 | 26 298 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 135 | 130 | 133 |
| Japonia | 13 682 | 11 753 | 12 694 | 14 151 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 86 | 93 | 103 |
| Taiwan (intervale) | 11 000-14 000 | 13 000-16 500 | 10 000-13 000 | 9 000-12 000 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 118 | 88 | 83 |

(80)

Ulterior instituirii măsurilor provizorii, s-au obținut informații care au indicat că datele Eurostat privind importurile din SUA erau incomplete. Volumele raportate s-au dovedit a fi prea mici în comparație cu datele privind exporturile din cadrul bazei de date a SUA privind exporturile, dar și în comparație cu alte surse. Prin urmare, s-a impus revizuirea datelor privind importurile respective și s-a considerat adecvată înlocuirea acestora cu datele furnizate de baza de date a SUA privind exporturile, iar valorile, convertite în euro, au fost ajustate corespunzător la prețurile CIF la frontiera comunitară. Impactul datelor revizuite privind volumele de import din RPC în 2003 asupra consumului comunitar calculat a afectat, de asemenea, cotele de piață ale altor țări în anul respectiv. Prin urmare, tabelele de la considerentul 97 din regulamentul provizoriu au fost modificate după cum urmează:

Importuri originare din alte țări terțe (cantitate)

Import (tone)

2003

2004

2005

PA

SUA

19 804

26 663

25 771

26 298

Indice (2003 = 100)

100

135

130

133

Japonia

13 682

11 753

12 694

14 151

Indice (2003 = 100)

100

86

93

103

Taiwan (intervale)

11 000-14 000

13 000-16 500

10 000-13 000

9 000-12 000

Indice (2003 = 100)

100

118

88

83

Importuri originare din alte țări terțe (preț mediu)

| Preț mediu (EUR) | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SUA | 1 308 | 1 335 | 1 446 | 1 416 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 102 | 111 | 108 |
| Japonia | 1 916 | 1 532 | 1 846 | 1 934 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 80 | 96 | 101 |
| Taiwan | 1 212 | 1 207 | 1 308 | 1 302 |
| Indice (2003 = 100) | 100 | 100 | 108 | 108 |

Preț mediu (EUR)

2003

2004

2005

PA

SUA

1 308

1 335

1 446

1 416

Indice (2003 = 100)

100

102

111

108

Japonia

1 916

1 532

1 846

1 934

Indice (2003 = 100)

100

80

96

101

Taiwan

1 212

1 207

1 308

1 302

Indice (2003 = 100)

100

100

108

108

Cote de piață

| Cotă de piață (%) | 2003 | 2004 | 2005 | PA |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| SUA | 13,8 % | 17,3 % | 15,5 % | 15,8 % |
| Japonia | 9,5 % | 7,6 % | 7,6 % | 8,5 % |
| Taiwan (indice) | 100 | 109 | 76 | 71 |

Cotă de piață (%)

2003

2004

2005

PA

SUA

13,8 %

17,3 %

15,5 %

15,8 %

Japonia

9,5 %

7,6 %

7,6 %

8,5 %

Taiwan (indice)

100

109

76

71

| (81) | În comparație cu regulamentul provizoriu, principala diferență o reprezintă cantitățile de importuri originare din SUA și tendința care se remarcă referitor la aceste importuri. În decursul perioadei examinate, a existat într-adevăr numai în cazul importurilor de PVA din SUA o ușoară creștere, și anume o creștere cu 2 puncte procentuale în materie de cotă de piață, în timp ce în regulamentul provizoriu s-a concluzionat în mod eronat că importurile în cauză se dublaseră în perioada respectivă. De asemenea, prețurile CIF la frontiera comunitară ale acestor importuri par a fi în general mai mari decât s-a stabilit în mod provizoriu în cazul prețurilor care erau cu 4,3 % mai mari în decursul PA. Celelalte concluzii privind aceste importuri, astfel cum sunt rezumate la considerentul 98 din regulamentul provizoriu, rămân valabile. |
| --- | --- |

(81)

În comparație cu regulamentul provizoriu, principala diferență o reprezintă cantitățile de importuri originare din SUA și tendința care se remarcă referitor la aceste importuri. În decursul perioadei examinate, a existat într-adevăr numai în cazul importurilor de PVA din SUA o ușoară creștere, și anume o creștere cu 2 puncte procentuale în materie de cotă de piață, în timp ce în regulamentul provizoriu s-a concluzionat în mod eronat că importurile în cauză se dublaseră în perioada respectivă. De asemenea, prețurile CIF la frontiera comunitară ale acestor importuri par a fi în general mai mari decât s-a stabilit în mod provizoriu în cazul prețurilor care erau cu 4,3 % mai mari în decursul PA. Celelalte concluzii privind aceste importuri, astfel cum sunt rezumate la considerentul 98 din regulamentul provizoriu, rămân valabile.

| (82) | În ceea ce privește considerentele 97 și 99 din regulamentul provizoriu, mai multe părți interesate au exprimat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea prețurilor furnizate de Eurostat pentru importurile din Japonia, având în vedere că prețurile medii unitare ale acestor importuri erau semnificativ mai mari decât prețurile unitare ale PVA provenind din alte surse. Una dintre părțile interesate a afirmat că prețul mediu de vânzare ridicat ar fi putut rezulta în urma includerii eronate a altor produse mai scumpe, cum ar fi PVB. În acest sens, se subliniază faptul că aceste date au fost examinate în detaliu și că pe baza analizei respective s-a concluzionat, astfel cum se menționează la considerentul 99 din regulamentul provizoriu, că importurile din Japonia nu ar fi putut contribui la tendința negativă a prețurilor care a condus la deteriorarea semnificativă a situației financiare a industriei comunitare. Din motive de integralitate și claritate, urmează un rezumat al analizei respective. |
| --- | --- |

(82)

În ceea ce privește considerentele 97 și 99 din regulamentul provizoriu, mai multe părți interesate au exprimat îndoieli serioase cu privire la fiabilitatea prețurilor furnizate de Eurostat pentru importurile din Japonia, având în vedere că prețurile medii unitare ale acestor importuri erau semnificativ mai mari decât prețurile unitare ale PVA provenind din alte surse. Una dintre părțile interesate a afirmat că prețul mediu de vânzare ridicat ar fi putut rezulta în urma includerii eronate a altor produse mai scumpe, cum ar fi PVB. În acest sens, se subliniază faptul că aceste date au fost examinate în detaliu și că pe baza analizei respective s-a concluzionat, astfel cum se menționează la considerentul 99 din regulamentul provizoriu, că importurile din Japonia nu ar fi putut contribui la tendința negativă a prețurilor care a condus la deteriorarea semnificativă a situației financiare a industriei comunitare. Din motive de integralitate și claritate, urmează un rezumat al analizei respective.

| (83) | O examinare ulterioară a datelor Eurostat privind importurile din Japonia a confirmat că acestea nu au inclus niciun alt produs în afara PVA și că nu erau mărite artificial de către alte produse mai scumpe. De asemenea, cum s-a menționat deja în plângere, importurile de PVA din Japonia au inclus anumite cantități limitate de PVA, altele decât produsul similar, care au avut probabil prețuri unitare mai mari. În ceea ce privește valoarea medie calculată pentru importurile din Japonia, pe baza datelor statistice, influența claselor de PVA de altă calitate asupra prețurilor nu a putut fi eliminată, deoarece datele respective nu fac diferența între produsul similar și alte clase de PVA. Cu toate acestea, ținând seama de volumele aproximative ale importurilor respective, pe baza datelor din plângere și în lumina prețului mediu calculat pentru toate importurile de PVA din Japonia în decursul PA, s-a stabilit că este puțin probabil ca excluderea claselor de PVA care nu se încadrează în definiția produsului să aibă ca rezultat un preț CIF mediu la frontiera comunitară al produsului similar, care să subcoteze prețul comunitar de vânzare în decursul PA. Mai mult, circa 25 % din importurile din Japonia din cursul PA au putut fi verificate și s-a constatat că priveau clase de PVA care se încadrează în definiția produsului. Importurile respective au fost făcute către părți asociate, la prețuri de transfer, și s-a constatat că prețurile de revânzare către primii clienți independenți din Comunitate au fost în medie cu 8 %-10 % mai mari decât prețurile pe care industria comunitară le-ar fi putut obține. Prin urmare, s-a concluzionat și se susține în continuare că nu există indicii că importurile de PVA din Japonia, din decursul PA, au subcotat prețurile industriei comunitare și, prin urmare, se consideră că aceste importuri nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(83)

O examinare ulterioară a datelor Eurostat privind importurile din Japonia a confirmat că acestea nu au inclus niciun alt produs în afara PVA și că nu erau mărite artificial de către alte produse mai scumpe. De asemenea, cum s-a menționat deja în plângere, importurile de PVA din Japonia au inclus anumite cantități limitate de PVA, altele decât produsul similar, care au avut probabil prețuri unitare mai mari. În ceea ce privește valoarea medie calculată pentru importurile din Japonia, pe baza datelor statistice, influența claselor de PVA de altă calitate asupra prețurilor nu a putut fi eliminată, deoarece datele respective nu fac diferența între produsul similar și alte clase de PVA. Cu toate acestea, ținând seama de volumele aproximative ale importurilor respective, pe baza datelor din plângere și în lumina prețului mediu calculat pentru toate importurile de PVA din Japonia în decursul PA, s-a stabilit că este puțin probabil ca excluderea claselor de PVA care nu se încadrează în definiția produsului să aibă ca rezultat un preț CIF mediu la frontiera comunitară al produsului similar, care să subcoteze prețul comunitar de vânzare în decursul PA. Mai mult, circa 25 % din importurile din Japonia din cursul PA au putut fi verificate și s-a constatat că priveau clase de PVA care se încadrează în definiția produsului. Importurile respective au fost făcute către părți asociate, la prețuri de transfer, și s-a constatat că prețurile de revânzare către primii clienți independenți din Comunitate au fost în medie cu 8 %-10 % mai mari decât prețurile pe care industria comunitară le-ar fi putut obține. Prin urmare, s-a concluzionat și se susține în continuare că nu există indicii că importurile de PVA din Japonia, din decursul PA, au subcotat prețurile industriei comunitare și, prin urmare, se consideră că aceste importuri nu au contribuit la prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (84) | De asemenea, s-a supus atenției de către mai multe părți interesate modalitatea în care importurile din Japonia au reușit să păstreze o cotă de piață mare cu astfel de prețuri ridicate, în condițiile în care pe piața comunitară a existat o concurență acerbă. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând, astfel cum se precizează la considerentul 83 de mai sus, că includerea altor clase de PVA, mai scumpe, a mărit artificial valorile medii ale Eurostat pentru prețurile de import din Japonia. Pe baza datelor verificate referitoare la circa 25 % din importurile din Japonia, prețurile medii de vânzare a acestor importuri către primul client independent din Comunitate par a fi cu 8 %-10 % mai mari decât prețurile industriei comunitare. Acesta nu reprezintă rezultatul unei comparații precise între clase identice de produs, ci este mai degrabă diferența de preț probabilă și aproximativă dintre prețurile de vânzare medii pentru o parte din importurile din Japonia și prețul de vânzare mediu obținut de industria comunitară. Pe această bază, rezultatul analizei privind prețurile importurilor din Japonia nu contrazice concluzia potrivit căreia prețurile pieței comunitare au fost depreciate, iar argumentul este respins. |
| --- | --- |

(84)

De asemenea, s-a supus atenției de către mai multe părți interesate modalitatea în care importurile din Japonia au reușit să păstreze o cotă de piață mare cu astfel de prețuri ridicate, în condițiile în care pe piața comunitară a existat o concurență acerbă. În acest sens, ar trebui menționat în primul rând, astfel cum se precizează la considerentul 83 de mai sus, că includerea altor clase de PVA, mai scumpe, a mărit artificial valorile medii ale Eurostat pentru prețurile de import din Japonia. Pe baza datelor verificate referitoare la circa 25 % din importurile din Japonia, prețurile medii de vânzare a acestor importuri către primul client independent din Comunitate par a fi cu 8 %-10 % mai mari decât prețurile industriei comunitare. Acesta nu reprezintă rezultatul unei comparații precise între clase identice de produs, ci este mai degrabă diferența de preț probabilă și aproximativă dintre prețurile de vânzare medii pentru o parte din importurile din Japonia și prețul de vânzare mediu obținut de industria comunitară. Pe această bază, rezultatul analizei privind prețurile importurilor din Japonia nu contrazice concluzia potrivit căreia prețurile pieței comunitare au fost depreciate, iar argumentul este respins.

| (85) | Una dintre părțile interesate a susținut că volumul importurilor din Taiwan a crescut în perioada 2003-2006, contrar constatărilor Comisiei referitoare la scăderea cotei de piață, și că prețurile medii ale acestor importuri au crescut mai puțin decât figurează în constatările Comisiei. Această afirmație s-a întemeiat pe analiza datelor Eurostat. În acest sens, trebuie menționat faptul că, astfel cum se indică la considerentul 100 din regulamentul provizoriu, au fost utilizate cifrele reale referitoare la singurul producător taiwanez care a cooperat pe deplin la anchetă. Aceste date verificate au fost considerate mai fiabile decât datele provenind de la Eurostat, în special pentru că, în perioada examinată, producătorul respectiv a vândut, de asemenea, cantități considerabile de PVA încadrat la codul NC ex 3905 30 00, dar care nu se încadrează în definiția produsului. Prin urmare, argumentul părții interesate a trebuit să fie respins. |
| --- | --- |

(85)

Una dintre părțile interesate a susținut că volumul importurilor din Taiwan a crescut în perioada 2003-2006, contrar constatărilor Comisiei referitoare la scăderea cotei de piață, și că prețurile medii ale acestor importuri au crescut mai puțin decât figurează în constatările Comisiei. Această afirmație s-a întemeiat pe analiza datelor Eurostat. În acest sens, trebuie menționat faptul că, astfel cum se indică la considerentul 100 din regulamentul provizoriu, au fost utilizate cifrele reale referitoare la singurul producător taiwanez care a cooperat pe deplin la anchetă. Aceste date verificate au fost considerate mai fiabile decât datele provenind de la Eurostat, în special pentru că, în perioada examinată, producătorul respectiv a vândut, de asemenea, cantități considerabile de PVA încadrat la codul NC ex 3905 30 00, dar care nu se încadrează în definiția produsului. Prin urmare, argumentul părții interesate a trebuit să fie respins.

| (86) | O altă parte interesată a susținut, în lumina analizei Comisiei privind prețurile importurilor din SUA, că importurile originare din Taiwan au contribuit la deprecierea prețurilor pe piața comunitară. Partea interesată a presupus că, în scopul calculării prețurilor medii către primul client independent, Comisia a ajustat prin majorare prețurile importurilor din SUA ale Eurostat, prețuri care erau deja mai ridicate decât prețurile importurilor din Taiwan și care în urma ajustării se situau la același nivel general cu prețurile industriei comunitare. Prin urmare, prețurile importurilor din Taiwan, care nu ar trebui ajustate, ar subcota prețurile industriei comunitare și ar contribui la prejudiciul suferit de industria comunitară. |
| --- | --- |

(86)

O altă parte interesată a susținut, în lumina analizei Comisiei privind prețurile importurilor din SUA, că importurile originare din Taiwan au contribuit la deprecierea prețurilor pe piața comunitară. Partea interesată a presupus că, în scopul calculării prețurilor medii către primul client independent, Comisia a ajustat prin majorare prețurile importurilor din SUA ale Eurostat, prețuri care erau deja mai ridicate decât prețurile importurilor din Taiwan și care în urma ajustării se situau la același nivel general cu prețurile industriei comunitare. Prin urmare, prețurile importurilor din Taiwan, care nu ar trebui ajustate, ar subcota prețurile industriei comunitare și ar contribui la prejudiciul suferit de industria comunitară.

| (87) | Acest argument a trebuit să fie respins. De fapt, prețurile importurilor din Taiwan menționate la considerentele 97 și 100 din regulamentul provizoriu sunt prețurile CIF la frontiera comunitară. În scopul calculării subcotării, s-au făcut o serie de ajustări ale acestor prețuri (taxa de import, costurile ulterioare importului, nivelul comercial). În cazul de față, ajustarea în funcție de nivelul comercial a fost semnificativă, deoarece aproape toate vânzările s-au făcut prin intermediul comercianților/distribuitorilor din Comunitate. Calcularea ulterioară a subcotării a putut fi făcută apoi în funcție de codul produselor, obținându-se astfel cifre foarte precise care nu indicau, într-adevăr, o subcotare. |
| --- | --- |

(87)

Acest argument a trebuit să fie respins. De fapt, prețurile importurilor din Taiwan menționate la considerentele 97 și 100 din regulamentul provizoriu sunt prețurile CIF la frontiera comunitară. În scopul calculării subcotării, s-au făcut o serie de ajustări ale acestor prețuri (taxa de import, costurile ulterioare importului, nivelul comercial). În cazul de față, ajustarea în funcție de nivelul comercial a fost semnificativă, deoarece aproape toate vânzările s-au făcut prin intermediul comercianților/distribuitorilor din Comunitate. Calcularea ulterioară a subcotării a putut fi făcută apoi în funcție de codul produselor, obținându-se astfel cifre foarte precise care nu indicau, într-adevăr, o subcotare.

| (88) | Mai multe părți interesate au susținut că scăderea rentabilității a fost cauzată de însăși industria comunitară. Acestea au susținut că, datorită unei capacități de producție suplimentare în 2004, industria comunitară a trebuit să facă față unor mari cantități suplimentare de PVA produs pe care a trebuit să îl vândă. Aceste părți au afirmat că însuși reclamantul s-ar fi angajat într-o politică agresivă de subcotare a tuturor furnizorilor de PVA în scopul maximizării volumelor sale de vânzare și a excluderii altor concurenți de pe piață. În opinia părților respective, acest fapt ar justifica declinul prețurilor la PVA în decursul perioadei examinate. Părțile interesate au considerat că producătorii chinezi s-au adaptat la prețurile existente și nu au fixat alte prețuri. |
| --- | --- |

(88)

Mai multe părți interesate au susținut că scăderea rentabilității a fost cauzată de însăși industria comunitară. Acestea au susținut că, datorită unei capacități de producție suplimentare în 2004, industria comunitară a trebuit să facă față unor mari cantități suplimentare de PVA produs pe care a trebuit să îl vândă. Aceste părți au afirmat că însuși reclamantul s-ar fi angajat într-o politică agresivă de subcotare a tuturor furnizorilor de PVA în scopul maximizării volumelor sale de vânzare și a excluderii altor concurenți de pe piață. În opinia părților respective, acest fapt ar justifica declinul prețurilor la PVA în decursul perioadei examinate. Părțile interesate au considerat că producătorii chinezi s-au adaptat la prețurile existente și nu au fixat alte prețuri.

| (89) | Cu privire la acest argument, ancheta a indicat într-adevăr că investițiile făcute de industria comunitară pentru a crește capacitatea de producție i-au permis acesteia să vândă cantități suplimentare semnificative pe piața comunitară. Acest fapt demonstrează, pe de o parte, că decizia de a face investiția respectivă a fost o decizie corectă în ceea ce privește creșterea preconizată a pieței. Consumul de PVA pe piața comunitară a crescut puternic în decursul perioadei examinate, astfel cum se explică la considerentele 51-53 de mai sus, iar acest fapt a condus la creșterea vânzărilor în ansamblul lor. Mai mult, o analiză a datelor ulterioare perioadei de anchetă (din iulie 2006 până în septembrie 2007) privind consumul și vânzările comunitare pe baza datelor și cifrelor furnizate de Eurostat și a celor furnizate de către părțile care fac obiectul anchetei a confirmat faptul că consumul comunitar a crescut în mod semnificativ și că industria comunitară și-a sporit volumul vânzărilor cu 10 %. |
| --- | --- |

(89)

Cu privire la acest argument, ancheta a indicat într-adevăr că investițiile făcute de industria comunitară pentru a crește capacitatea de producție i-au permis acesteia să vândă cantități suplimentare semnificative pe piața comunitară. Acest fapt demonstrează, pe de o parte, că decizia de a face investiția respectivă a fost o decizie corectă în ceea ce privește creșterea preconizată a pieței. Consumul de PVA pe piața comunitară a crescut puternic în decursul perioadei examinate, astfel cum se explică la considerentele 51-53 de mai sus, iar acest fapt a condus la creșterea vânzărilor în ansamblul lor. Mai mult, o analiză a datelor ulterioare perioadei de anchetă (din iulie 2006 până în septembrie 2007) privind consumul și vânzările comunitare pe baza datelor și cifrelor furnizate de Eurostat și a celor furnizate de către părțile care fac obiectul anchetei a confirmat faptul că consumul comunitar a crescut în mod semnificativ și că industria comunitară și-a sporit volumul vânzărilor cu 10 %.

| (90) | Cu toate acestea, ancheta a stabilit, în același timp, că o fabrică de PVA ar trebui să producă în continuu pentru o eficiență maximă. Acesta a fost, de asemenea, cazul industriei comunitare. Ancheta a arătat că, datorită extinderii capacității care a avut loc în perioada 2004-2006, volumele de producție au crescut semnificativ începând cu 2004. În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a afirmat că linia de producție a PVA suplimentară a fost disponibilă doar din 2005 și că, din acest motiv, nu a existat un plus de capacitate în 2004. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în 2004, capacitatea de producție a fost cu 7 % mai mare decât în 2003. În același timp, industria comunitară a scăzut prețurile de vânzare cu 7 %, iar în 2005, când capacitatea de producție a ajuns la 129 % din capacitatea din 2003, prețurile erau încă cu 5 % sub nivelul prețurilor din 2003, în ciuda creșterii puternice a costurilor materiei prime, astfel cum se indică la considerentul 72 de mai sus (+ 19 % pentru VAM). Între timp, industria comunitară și-a crescut volumul de vânzări către clienți independenți cu 12 % și și-a sporit în continuare vânzările cu încă 10 puncte procentuale în 2005. Prin urmare, se pare că ar fi putut exista o legătură între prețurile de vânzare ale industriei comunitare și cantitatea de PVA produsă. |
| --- | --- |

(90)

Cu toate acestea, ancheta a stabilit, în același timp, că o fabrică de PVA ar trebui să producă în continuu pentru o eficiență maximă. Acesta a fost, de asemenea, cazul industriei comunitare. Ancheta a arătat că, datorită extinderii capacității care a avut loc în perioada 2004-2006, volumele de producție au crescut semnificativ începând cu 2004. În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a afirmat că linia de producție a PVA suplimentară a fost disponibilă doar din 2005 și că, din acest motiv, nu a existat un plus de capacitate în 2004. Cu toate acestea, ancheta a arătat că, în 2004, capacitatea de producție a fost cu 7 % mai mare decât în 2003. În același timp, industria comunitară a scăzut prețurile de vânzare cu 7 %, iar în 2005, când capacitatea de producție a ajuns la 129 % din capacitatea din 2003, prețurile erau încă cu 5 % sub nivelul prețurilor din 2003, în ciuda creșterii puternice a costurilor materiei prime, astfel cum se indică la considerentul 72 de mai sus (+ 19 % pentru VAM). Între timp, industria comunitară și-a crescut volumul de vânzări către clienți independenți cu 12 % și și-a sporit în continuare vânzările cu încă 10 puncte procentuale în 2005. Prin urmare, se pare că ar fi putut exista o legătură între prețurile de vânzare ale industriei comunitare și cantitatea de PVA produsă.

| (91) | Două dintre părțile interesate au susținut că investiția în capacitatea de producție a cauzat evoluția negativă a indicatorilor financiari, deoarece costul investiției ar fi afectat în mod considerabil rentabilitatea industriei comunitare. În acest sens, ancheta a stabilit că, astfel cum se menționează la considerentul 103 din regulamentul provizoriu, costurile antrenate de extinderea capacității de producție pot fi identificate și că acestea nu au influențat în mod semnificativ tendința negativă accentuată constatată cu privire la evoluția poziției financiare a industriei comunitare. Prin urmare, argumentul potrivit căruia aceste costuri au cauzat deteriorarea puternică a celor mai importanți indicatori financiari ai industriei comunitare trebuie respins. |
| --- | --- |

(91)

Două dintre părțile interesate au susținut că investiția în capacitatea de producție a cauzat evoluția negativă a indicatorilor financiari, deoarece costul investiției ar fi afectat în mod considerabil rentabilitatea industriei comunitare. În acest sens, ancheta a stabilit că, astfel cum se menționează la considerentul 103 din regulamentul provizoriu, costurile antrenate de extinderea capacității de producție pot fi identificate și că acestea nu au influențat în mod semnificativ tendința negativă accentuată constatată cu privire la evoluția poziției financiare a industriei comunitare. Prin urmare, argumentul potrivit căruia aceste costuri au cauzat deteriorarea puternică a celor mai importanți indicatori financiari ai industriei comunitare trebuie respins.

| (92) | O parte interesată a susținut că prețurile vânzărilor destinate utilizării captive ar fi influențat negativ cifrele referitoare la rentabilitate ale reclamantului. În acest sens, se remarcă faptul că vânzările de PVA către părți asociate au fost verificate amănunțit. În primul rând, aceste vânzări au fost separate de vânzările către părți neasociate. Prin urmare, acestea nu au fost incluse în cadrul indicatorilor financiari prezentați la considerentele 84 și 85 din regulamentul provizoriu, astfel cum se specifică la considerentul 84. În al doilea rând, verificarea vânzărilor destinate utilizării captive a indicat că prețul acestor vânzări, care au reprezentat mai puțin de 20 % din totalul vânzărilor industriei comunitare în decursul PA, nu a avut un impact negativ asupra rezultatului raportat privind vânzările de PVA ale industriei comunitare către părți neasociate. Prin urmare, argumentul a fost respins. |
| --- | --- |

(92)

O parte interesată a susținut că prețurile vânzărilor destinate utilizării captive ar fi influențat negativ cifrele referitoare la rentabilitate ale reclamantului. În acest sens, se remarcă faptul că vânzările de PVA către părți asociate au fost verificate amănunțit. În primul rând, aceste vânzări au fost separate de vânzările către părți neasociate. Prin urmare, acestea nu au fost incluse în cadrul indicatorilor financiari prezentați la considerentele 84 și 85 din regulamentul provizoriu, astfel cum se specifică la considerentul 84. În al doilea rând, verificarea vânzărilor destinate utilizării captive a indicat că prețul acestor vânzări, care au reprezentat mai puțin de 20 % din totalul vânzărilor industriei comunitare în decursul PA, nu a avut un impact negativ asupra rezultatului raportat privind vânzările de PVA ale industriei comunitare către părți neasociate. Prin urmare, argumentul a fost respins.

| (93) | O altă parte interesată a susținut că presupusa depreciere a pieței construcțiilor din Germania din decursul primilor ani ai perioadei examinate ar fi cauzat evoluția negativă a indicatorilor financiari esențiali ai industriei comunitare. Cu toate acestea, nu au fost prezentate dovezi în sprijinul acestui argument, iar datele statistice indică în mod clar o tendință de creștere a consumului de PVA și chiar o creștere și mai puternică a consumului de PVB. Prin urmare, argumentul trebuie respins. |
| --- | --- |

(93)

O altă parte interesată a susținut că presupusa depreciere a pieței construcțiilor din Germania din decursul primilor ani ai perioadei examinate ar fi cauzat evoluția negativă a indicatorilor financiari esențiali ai industriei comunitare. Cu toate acestea, nu au fost prezentate dovezi în sprijinul acestui argument, iar datele statistice indică în mod clar o tendință de creștere a consumului de PVA și chiar o creștere și mai puternică a consumului de PVB. Prin urmare, argumentul trebuie respins.

| (94) | În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a susținut că, întrucât s-a pus accent pe 2003 și 2004, nu s-a efectuat o analiză satisfăcătoare a legăturii de cauzalitate pentru perioada 2004-2006. În acest sens, trebuie observat, în primul rând, că 2003 și 2004 sunt primii doi ani ai perioadei examinate și, ca atare, nu pot fi considerați ca fiind „depășiți”. De asemenea, astfel cum se prezintă în rezumat la considerentul 91 din regulamentul provizoriu, grupul de indicatori de prejudiciu este reprezentat de indicatorii financiari, în timp ce majoritatea celorlalți indicatori indică o evoluție pozitivă. În această situație, este oportun ca autoritatea de anchetă să acorde mai multă atenție numai perioadei în care indicatorii financiari au înregistrat scăderea cea mai pronunțată, ceea ce s-a întâmplat în 2004, când rentabilitatea industriei comunitare s-a redus cu 62 %, randamentul investițiilor a scăzut cu 83 %, iar fluxul de lichidități a scăzut cu 45 %. În sfârșit, după cum demonstrează considerentele 70-93 de mai sus, se consideră că analiza legăturii de cauzalitate nu se limitează la anii 2003 și 2004, ci acoperă întreaga perioadă examinată, respectiv din 2003 până la sfârșitul PA (septembrie 2006). Prin urmare, acest argument se respinge. |
| --- | --- |

(94)

În urma comunicării informațiilor definitive, industria comunitară a susținut că, întrucât s-a pus accent pe 2003 și 2004, nu s-a efectuat o analiză satisfăcătoare a legăturii de cauzalitate pentru perioada 2004-2006. În acest sens, trebuie observat, în primul rând, că 2003 și 2004 sunt primii doi ani ai perioadei examinate și, ca atare, nu pot fi considerați ca fiind „depășiți”. De asemenea, astfel cum se prezintă în rezumat la considerentul 91 din regulamentul provizoriu, grupul de indicatori de prejudiciu este reprezentat de indicatorii financiari, în timp ce majoritatea celorlalți indicatori indică o evoluție pozitivă. În această situație, este oportun ca autoritatea de anchetă să acorde mai multă atenție numai perioadei în care indicatorii financiari au înregistrat scăderea cea mai pronunțată, ceea ce s-a întâmplat în 2004, când rentabilitatea industriei comunitare s-a redus cu 62 %, randamentul investițiilor a scăzut cu 83 %, iar fluxul de lichidități a scăzut cu 45 %. În sfârșit, după cum demonstrează considerentele 70-93 de mai sus, se consideră că analiza legăturii de cauzalitate nu se limitează la anii 2003 și 2004, ci acoperă întreaga perioadă examinată, respectiv din 2003 până la sfârșitul PA (septembrie 2006). Prin urmare, acest argument se respinge.

3.   Concluzie privind legătura de cauzalitate

| (95) | În concluzie, în urma unei analize ulterioare generate de observațiile primite după instituirea măsurilor provizorii, nu se poate confirma faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un impact important asupra prejudiciului suferit de industria comunitară. Având în vedere (i) cota de piață relativ limitată și doar în creștere ușoară a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC (de la 11,3 % la 12,9 %) și cota de piață mult mai importanta și în creștere ușoară a vânzărilor industriei comunitare (în decursul PA, aceasta a fost de peste trei ori mai mare decât cota de piață a RPC) și (ii) subcotarea redusă, deși nu lipsită de importanță, cauzată de importurile din RPC, se poate concluziona că prețurile scăzute de pe piața comunitară în contextul creșterii prețurilor materiei prime, care au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria comunitară, nu pot fi atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Prin urmare, legătura de cauzalitate, în sensul articolului 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, dintre importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul material suferit de industria comunitară nu a putut fi stabilită în mod satisfăcător. |
| --- | --- |

(95)

În concluzie, în urma unei analize ulterioare generate de observațiile primite după instituirea măsurilor provizorii, nu se poate confirma faptul că importurile care fac obiectul unui dumping au avut un impact important asupra prejudiciului suferit de industria comunitară. Având în vedere (i) cota de piață relativ limitată și doar în creștere ușoară a importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC (de la 11,3 % la 12,9 %) și cota de piață mult mai importanta și în creștere ușoară a vânzărilor industriei comunitare (în decursul PA, aceasta a fost de peste trei ori mai mare decât cota de piață a RPC) și (ii) subcotarea redusă, deși nu lipsită de importanță, cauzată de importurile din RPC, se poate concluziona că prețurile scăzute de pe piața comunitară în contextul creșterii prețurilor materiei prime, care au contribuit în mod semnificativ la prejudiciul suferit de industria comunitară, nu pot fi atribuite importurilor care fac obiectul unui dumping din RPC. Prin urmare, legătura de cauzalitate, în sensul articolului 3 alineatele (6) și (7) din regulamentul de bază, dintre importurile care fac obiectul unui dumping din RPC și prejudiciul material suferit de industria comunitară nu a putut fi stabilită în mod satisfăcător.

G.   CONCLUZII

| (96) | Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, deoarece marja de dumping stabilită pentru Taiwan reprezintă mai puțin de 2 % și din cauza lipsei unei dovezi privind existența unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu în ceea ce privește importurile originare din RPC, |
| --- | --- |

(96)

Prin urmare, procedura ar trebui încheiată, deoarece marja de dumping stabilită pentru Taiwan reprezintă mai puțin de 2 % și din cauza lipsei unei dovezi privind existența unei legături de cauzalitate între dumping și prejudiciu în ceea ce privește importurile originare din RPC,

DECIDE:

Articolul 1

Procedura antidumping privind importurile de copolimeri ai alcoolului polivinilic (PVA) pe baza polimerizării de homopolimeri cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3 mPas sau mai mult, însă care nu depășește 61 mPas și un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult, însă care nu depășește 99,9 mol %, care se încadrează la codul NC ex 3905 30 00 și sunt originare din Republica Populară Chineză și Taiwan, se încheie.

Articolul 2

Sumele depuse cu titlu de taxe antidumping provizorii în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1069/2007 al Comisiei pentru importurile de anumiți compuși ai alcoolului polivinilic sub forma rășinilor de homopolimeri cu o viscozitate (măsurată în soluție de 4 %) de 3mPas sau mai mult, însă care nu depășește 61 mPas și un grad de hidroliză de 84,0 mol % sau mai mult, însă care nu depășește 99,9 mol %, care se încadrează la codul NC ex 3905 30 00 (cod TARIC 3905300020), originare din Republica Populară Chineză, se restituie.

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare în ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Comisie

Peter MANDELSON

Membru al Comisiei

---

(1)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1. Regulament modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 2117/2005 (JO L 340, 23.12.2005, p. 17).

1

(2)  JO C 311, 19.12.2006, p. 47.

2

(3)  JO L 243, 18.9.2007, p. 23.

3

---

III Acte adoptate în temeiul Tratatului UE

ACTE ADOPTATE ÎN TEMEIUL TITLULUI V DIN TRATATUL UE

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/78 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/78

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2008/228/PESC A CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de modificare și prelungire a Acțiunii comune 2006/304/PESC privind instituirea unei echipe de planificare a UE (EPUE Kosovo) în ceea ce privește o eventuală operațiune UE de gestionare a crizei în Kosovo în domeniul statului de drept și, eventual, în alte domenii

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14,

întrucât:

| (1) | La 10 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2006/304/PESC. (1) |
| --- | --- |

(1)

La 10 aprilie 2006, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2006/304/PESC. (1)

| (2) | La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2). Respectiva acțiune comună prevede, printre altele, că EPUE Kosovo va constitui principalul factor de planificare și pregătire al EULEX KOSOVO și că EPUE Kosovo urmează să fie responsabilă de recrutarea și detașarea de personal și de achiziționarea echipamentelor, serviciilor și sediilor destinate EULEX KOSOVO. De asemenea, acțiunea comună prevede că state terțe pot detașa personal pe lângă EULEX KOSOVO și că, în mod excepțional, resortisanți ai statelor terțe participante pot fi recrutați pe bază de contract, după caz. |
| --- | --- |

(2)

La 4 februarie 2008, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2008/124/PESC privind misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (2). Respectiva acțiune comună prevede, printre altele, că EPUE Kosovo va constitui principalul factor de planificare și pregătire al EULEX KOSOVO și că EPUE Kosovo urmează să fie responsabilă de recrutarea și detașarea de personal și de achiziționarea echipamentelor, serviciilor și sediilor destinate EULEX KOSOVO. De asemenea, acțiunea comună prevede că state terțe pot detașa personal pe lângă EULEX KOSOVO și că, în mod excepțional, resortisanți ai statelor terțe participante pot fi recrutați pe bază de contract, după caz.

| (3) | Valoarea de referință financiară prevăzută în Acțiunea comună 2006/304/PESC pentru acoperirea cheltuielilor aferente mandatului EPUE Kosovo; pe toată durata mandatului începând de la 10 aprilie 2006, ar trebui să includă cheltuielile care urmează a fi suportate pe perioada rămasă a mandatului. |
| --- | --- |

(3)

Valoarea de referință financiară prevăzută în Acțiunea comună 2006/304/PESC pentru acoperirea cheltuielilor aferente mandatului EPUE Kosovo; pe toată durata mandatului începând de la 10 aprilie 2006, ar trebui să includă cheltuielile care urmează a fi suportate pe perioada rămasă a mandatului.

| (4) | Acțiunea comună 2006/304/PESC ar trebui să fie prelungită și modificată în consecință, |
| --- | --- |

(4)

Acțiunea comună 2006/304/PESC ar trebui să fie prelungită și modificată în consecință,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

Acțiunea Comună 2006/304/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7
  Statele terțe invitate să contribuie la EULEX KOSOVO în conformitate cu articolul 13 din Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (3) pot fi invitate să detașeze personal pe lângă EPUE Kosovo, după caz, cu condiția să suporte costurile aferente personalului pe care l-au detașat, inclusiv cheltuieli de călătorie către și dinspre locul detașării, salarii, asigurări medicale și indemnizații. În mod excepțional, în situații justificate corespunzător în care nu sunt disponibili candidați din statele membre cu calificarea necesară, resortisanți ai statelor terțe invitate să contribuie la EULEX KOSOVO pot fi recrutați pe bază de contract, după caz. |
| --- | --- |

1.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Statele terțe invitate să contribuie la EULEX KOSOVO în conformitate cu articolul 13 din Acțiunea comună 2008/124/PESC a Consiliului din 4 februarie 2008 privind misiunea Uniunii Europene pentru supremația legii în Kosovo, EULEX KOSOVO (3) pot fi invitate să detașeze personal pe lângă EPUE Kosovo, după caz, cu condiția să suporte costurile aferente personalului pe care l-au detașat, inclusiv cheltuieli de călătorie către și dinspre locul detașării, salarii, asigurări medicale și indemnizații. În mod excepțional, în situații justificate corespunzător în care nu sunt disponibili candidați din statele membre cu calificarea necesară, resortisanți ai statelor terțe invitate să contribuie la EULEX KOSOVO pot fi recrutați pe bază de contract, după caz.

| 2. | La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EPUE Kosovo este de 79 505 000 EUR.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 9, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente EPUE Kosovo este de 79 505 000 EUR.”

| 3. | La articolul 15, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Aceasta expiră la 14 iunie 2008.” |
| --- | --- |

3.

La articolul 15, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Aceasta expiră la 14 iunie 2008.”

Articolul 2

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 3

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 112, 26.4.2006, p. 19. Acțiune comună modificată ultima dată prin Acțiunea comună 2007/778/PESC (JO L 312, 30.11.2007, p. 68).

1

(2)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.

2

(3)  JO L 42, 16.2.2008, p. 92.”

3

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/80 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/80

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2008/229/PESC A CONSILIULUI

din 17 martie 2008

de modificare a Acțiunii comune 2007/369/PESC privind instituirea Misiunii de Poliție a Uniunii Europene în Afganistan (EUPOL AFGANISTAN)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14,

întrucât:

| (1) | La 30 mai 2007, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2007/369/PESC (1) pentru o perioadă de trei ani. Faza operațională a EUPOL AFGANISTAN a început la 15 iunie 2007. |
| --- | --- |

(1)

La 30 mai 2007, Consiliul a adoptat Acțiunea comună 2007/369/PESC (1) pentru o perioadă de trei ani. Faza operațională a EUPOL AFGANISTAN a început la 15 iunie 2007.

| (2) | Valoarea de referință financiară prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din Acțiunea comună 2007/369/PESC ar trebui extinsă pentru a acoperi perioada până la 30 septembrie 2008, |
| --- | --- |

(2)

Valoarea de referință financiară prevăzută la articolul 13 alineatul (1) din Acțiunea comună 2007/369/PESC ar trebui extinsă pentru a acoperi perioada până la 30 septembrie 2008,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

Acțiunea comună 2007/369/PESC se modifică după cum urmează:

| 1. | La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUPOL AFGANISTAN până la 30 septembrie 2008 este de 43 600 000.”; |
| --- | --- |

1.

La articolul 13, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Valoarea de referință financiară destinată acoperirii cheltuielilor aferente misiunii EUPOL AFGANISTAN până la 30 septembrie 2008 este de 43 600 000.”;

| 2. | La articolul 13, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Valoarea de referință financiară destinată EUPOL AFGANISTAN pentru perioada rămasă a anului 2008, precum și pentru anii 2009 și 2010 se stabilește de către Consiliu.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 13, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Valoarea de referință financiară destinată EUPOL AFGANISTAN pentru perioada rămasă a anului 2008, precum și pentru anii 2009 și 2010 se stabilește de către Consiliu.”

Articolul 2

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării.

Articolul 3

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

(1)  JO L 139, 31.5.2007, p. 33. Acțiune comună modificată prin Acțiunea comună 2007/733/PESC (JO L 295, 14.11.2007, p. 31).

1

---

| 18.3.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | L 75/81 |
| --- | --- | --- | --- |

18.3.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

L 75/81

---

ACȚIUNEA COMUNĂ 2008/230/PESC A CONSILIULUI

din 17 martie 2008

privind sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 14,

întrucât:

| (1) | La 26 iunie 1997, Consiliul a adoptat Programul UE pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit de arme convenționale, prin care Uniunea Europeană și statele sale membre se angajează să ia măsuri concertate pentru acordarea de asistență altor țări în prevenirea și combaterea traficului ilicit de arme. |
| --- | --- |

(1)

La 26 iunie 1997, Consiliul a adoptat Programul UE pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit de arme convenționale, prin care Uniunea Europeană și statele sale membre se angajează să ia măsuri concertate pentru acordarea de asistență altor țări în prevenirea și combaterea traficului ilicit de arme.

| (2) | La 8 iunie 1998, Consiliul a adoptat Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme, care stabilește opt criterii pentru exportul de arme convenționale, înființează un mecanism de notificare și consultare pentru refuzuri și conține o procedură de asigurare a transparenței prin publicarea raporturilor anuale ale UE privind exporturile de arme; de la adoptarea sa, codul a contribuit în mod semnificativ la armonizarea politicilor naționale de control al exporturilor de arme, iar principiile și criteriile sale au fost în mod oficial susținute de diferite țări terțe. |
| --- | --- |

(2)

La 8 iunie 1998, Consiliul a adoptat Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme, care stabilește opt criterii pentru exportul de arme convenționale, înființează un mecanism de notificare și consultare pentru refuzuri și conține o procedură de asigurare a transparenței prin publicarea raporturilor anuale ale UE privind exporturile de arme; de la adoptarea sa, codul a contribuit în mod semnificativ la armonizarea politicilor naționale de control al exporturilor de arme, iar principiile și criteriile sale au fost în mod oficial susținute de diferite țări terțe.

| (3) | Dispoziția operativă 11 din Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme stipulează că statele membre vor depune toate eforturile pentru a încuraja alte state exportatoare de arme să subscrie la principiile codului. |
| --- | --- |

(3)

Dispoziția operativă 11 din Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme stipulează că statele membre vor depune toate eforturile pentru a încuraja alte state exportatoare de arme să subscrie la principiile codului.

| (4) | Strategia europeană de securitate adoptată de șefii de stat și de guvern la 12 decembrie 2003 enunță cinci provocări fundamentale cu care UE se confruntă în contextul de după războiul rece: terorismul, proliferarea armelor de distrugere în masă, conflictele regionale, eșecurile statale și criminalitatea organizată. Consecințele circulației necontrolate a armelor convenționale se află în centrul a patru dintre aceste cinci provocări. Într-adevăr, transferul necontrolat de arme contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și este un factor major în producerea și propagarea conflictelor, precum și pentru colapsul structurilor statului. În afară de aceasta, strategia subliniază importanța controlului exporturilor în stoparea proliferării. |
| --- | --- |

(4)

Strategia europeană de securitate adoptată de șefii de stat și de guvern la 12 decembrie 2003 enunță cinci provocări fundamentale cu care UE se confruntă în contextul de după războiul rece: terorismul, proliferarea armelor de distrugere în masă, conflictele regionale, eșecurile statale și criminalitatea organizată. Consecințele circulației necontrolate a armelor convenționale se află în centrul a patru dintre aceste cinci provocări. Într-adevăr, transferul necontrolat de arme contribuie la agravarea terorismului și a criminalității organizate și este un factor major în producerea și propagarea conflictelor, precum și pentru colapsul structurilor statului. În afară de aceasta, strategia subliniază importanța controlului exporturilor în stoparea proliferării.

| (5) | Instrumentul internațional care permite statelor să identifice și să urmărească, în mod rapid și fiabil, armele ușoare și de calibru mic ilegale, adoptat de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 8 decembrie 2005, are drept obiectiv îmbunătățirea eficienței și completarea acordurilor bilaterale, regionale și internaționale existente pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme ușoare și de calibru mic sub toate aspectele. |
| --- | --- |

(5)

Instrumentul internațional care permite statelor să identifice și să urmărească, în mod rapid și fiabil, armele ușoare și de calibru mic ilegale, adoptat de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 8 decembrie 2005, are drept obiectiv îmbunătățirea eficienței și completarea acordurilor bilaterale, regionale și internaționale existente pentru prevenirea, combaterea și eradicarea comerțului ilicit cu arme ușoare și de calibru mic sub toate aspectele.

| (6) | Strategia UE de combatere a acumulării și a traficului ilicit de arme ușoare și de calibru mic (SALW), precum și de muniții aferente, adoptată de Consiliul European din 15 și 16 decembrie 2005, prevede că UE ar trebui să sprijine, la nivel regional și internațional, întărirea controalelor privind exporturile de arme și promovarea criteriilor Codului de conduită privind exporturile de arme, printre altele, prin acordarea de asistență țărilor terțe la elaborarea legislației lor interne în acest domeniu și prin promovarea măsurilor pentru îmbunătățirea transparenței. |
| --- | --- |

(6)

Strategia UE de combatere a acumulării și a traficului ilicit de arme ușoare și de calibru mic (SALW), precum și de muniții aferente, adoptată de Consiliul European din 15 și 16 decembrie 2005, prevede că UE ar trebui să sprijine, la nivel regional și internațional, întărirea controalelor privind exporturile de arme și promovarea criteriilor Codului de conduită privind exporturile de arme, printre altele, prin acordarea de asistență țărilor terțe la elaborarea legislației lor interne în acest domeniu și prin promovarea măsurilor pentru îmbunătățirea transparenței.

| (7) | La 6 decembrie 2006, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, cu sprijinul tuturor statelor membre ale Uniunii Europene, a adoptat Rezoluția 61/89 intitulată „Spre un tratat privind comerțul cu arme: stabilirea standardelor internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”. În decembrie 2006 și în iunie și decembrie 2007, concluziile adoptate de Consiliu au subliniat importanța asumării unui rol activ de către UE și statele membre și a cooperării acestora cu alte state și organizații regionale ca parte a procesului din cadrul Națiunilor Unite de stabilire a unor standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale, care ar reprezenta o contribuție majoră la contracararea proliferării nedorite și iresponsabile de arme convenționale ce subminează pacea, securitatea, dezvoltarea și respectarea deplină a drepturilor omului. |
| --- | --- |

(7)

La 6 decembrie 2006, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite, cu sprijinul tuturor statelor membre ale Uniunii Europene, a adoptat Rezoluția 61/89 intitulată „Spre un tratat privind comerțul cu arme: stabilirea standardelor internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale”. În decembrie 2006 și în iunie și decembrie 2007, concluziile adoptate de Consiliu au subliniat importanța asumării unui rol activ de către UE și statele membre și a cooperării acestora cu alte state și organizații regionale ca parte a procesului din cadrul Națiunilor Unite de stabilire a unor standarde internaționale comune pentru importul, exportul și transferul de arme convenționale, care ar reprezenta o contribuție majoră la contracararea proliferării nedorite și iresponsabile de arme convenționale ce subminează pacea, securitatea, dezvoltarea și respectarea deplină a drepturilor omului.

| (8) | Planurile de acțiune convenite între UE și țările partenere în cadrul politicii europene de vecinătate conțin fie o trimitere directă la Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme, fie la dezvoltarea unor sisteme eficiente de control la nivel național al exporturilor, |
| --- | --- |

(8)

Planurile de acțiune convenite între UE și țările partenere în cadrul politicii europene de vecinătate conțin fie o trimitere directă la Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme, fie la dezvoltarea unor sisteme eficiente de control la nivel național al exporturilor,

ADOPTĂ PREZENTA ACȚIUNE COMUNĂ:

Articolul 1

(1)   În scopul punerii în aplicare practice a:

| — | Strategiei europene de securitate; |
| --- | --- |

—

Strategiei europene de securitate;

| — | Strategiei UE de combatere a acumulării și a traficului ilicit de arme ușoare și de calibru mic, precum și de muniții aferente; |
| --- | --- |

—

Strategiei UE de combatere a acumulării și a traficului ilicit de arme ușoare și de calibru mic, precum și de muniții aferente;

| — | dispoziției operative 11 din Codului de conduită european privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

—

dispoziției operative 11 din Codului de conduită european privind exporturile de arme;

| — | Programului UE pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit cu arme convenționale; |
| --- | --- |

—

Programului UE pentru prevenirea și combaterea traficului ilicit cu arme convenționale;

| — | Instrumentului internațional care permite statelor să identifice și urmărească, în mod rapid și fiabil, armele ușoare și de calibru mic ilegale; |
| --- | --- |

—

Instrumentului internațional care permite statelor să identifice și urmărească, în mod rapid și fiabil, armele ușoare și de calibru mic ilegale;

| — | planurilor de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate; |
| --- | --- |

—

planurilor de acțiune din cadrul politicii europene de vecinătate;

| — | și a concluziilor Consiliului referitoare la un tratat internațional privind comerțul cu arme, |
| --- | --- |

—

și a concluziilor Consiliului referitoare la un tratat internațional privind comerțul cu arme,

Uniunea Europeană sprijină activități pentru realizarea următoarelor obiective:

| (a) | promovarea în rândul țărilor terțe a criteriilor și principiilor Codului Uniunii Europene privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

(a)

promovarea în rândul țărilor terțe a criteriilor și principiilor Codului Uniunii Europene privind exporturile de arme;

| (b) | acordarea de asistență țărilor terțe în elaborarea și punerea în aplicare a legislației pentru a asigura controlul eficient al exporturilor de arme; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență țărilor terțe în elaborarea și punerea în aplicare a legislației pentru a asigura controlul eficient al exporturilor de arme;

| (c) | acordarea de asistență țărilor în formarea funcționarilor competenți în domeniul eliberării licențelor pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și executarea controalelor privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

(c)

acordarea de asistență țărilor în formarea funcționarilor competenți în domeniul eliberării licențelor pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și executarea controalelor privind exporturile de arme;

| (d) | acordarea de asistență țărilor în elaborarea de către acestea a rapoartelor naționale privind exporturile de arme și în promovarea de către acestea a altor forme de evaluare pentru a încuraja transparența și responsabilitatea în exporturile de arme; |
| --- | --- |

(d)

acordarea de asistență țărilor în elaborarea de către acestea a rapoartelor naționale privind exporturile de arme și în promovarea de către acestea a altor forme de evaluare pentru a încuraja transparența și responsabilitatea în exporturile de arme;

| (e) | încurajarea țărilor terțe în sprijinirea procesului ONU care vizează adoptarea unui tratat internațional cu forță juridică obligatorie care să stabilească standarde comune pentru comerțul cu arme convenționale la nivel mondial și acordarea de asistență pentru a asigura posibilitatea acestora de a respecta eventualele standarde comune. |
| --- | --- |

(e)

încurajarea țărilor terțe în sprijinirea procesului ONU care vizează adoptarea unui tratat internațional cu forță juridică obligatorie care să stabilească standarde comune pentru comerțul cu arme convenționale la nivel mondial și acordarea de asistență pentru a asigura posibilitatea acestora de a respecta eventualele standarde comune.

(2)   O descriere a proiectelor privind atingerea obiectivelor, astfel cum sunt menționate la alineatul (1), este prevăzută în anexă.

Articolul 2

(1)   Președinția, asistată de Secretarul General al Consiliului/Înaltul Reprezentant pentru PESC (SG/ÎR), are responsabilitatea punerii în aplicare a prezentei acțiuni comune. Comisia este pe deplin asociată.

(2)   Punerea în aplicare din punct de vedere tehnic a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este încredințată:

| — | Centrului sloven pentru perspectiva europeană, acționând în numele Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Slovenia, pentru proiectele referitoare la țările din Balcanii de Vest și Turcia; |
| --- | --- |

—

Centrului sloven pentru perspectiva europeană, acționând în numele Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Slovenia, pentru proiectele referitoare la țările din Balcanii de Vest și Turcia;

| — | Ministerului Afacerilor Externe și Europene al Republicii Franceze, pentru proiectele referitoare la țările din Africa de Nord și din regiunea mediteraneană; |
| --- | --- |

—

Ministerului Afacerilor Externe și Europene al Republicii Franceze, pentru proiectele referitoare la țările din Africa de Nord și din regiunea mediteraneană;

| — | Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Cehe, pentru proiectele referitoare la țările din Balcanii de Vest și Ucraina; |
| --- | --- |

—

Ministerului Afacerilor Externe al Republicii Cehe, pentru proiectele referitoare la țările din Balcanii de Vest și Ucraina;

| — | Inspectoratului pentru produse strategice din Suedia, acționând în numele Ministerului Afacerilor Externe al Regatului Suediei, pentru proiectele referitoare la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia și Moldova. |
| --- | --- |

—

Inspectoratului pentru produse strategice din Suedia, acționând în numele Ministerului Afacerilor Externe al Regatului Suediei, pentru proiectele referitoare la Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia și Moldova.

(3)   Președinția, SG/ÎR și Comisia se informează reciproc în mod regulat cu privire la punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune, în conformitate cu competențele lor corespunzătoare.

Articolul 3

(1)   Suma de referință pentru punerea în aplicare a proiectelor menționate la articolul 1 alineatul (2) este de 500 500 EUR și este finanțată din bugetul general al Uniunii Europene.

(2)   Cheltuielile finanțate din suma prevăzută la alineatul (1) sunt gestionate în conformitate cu procedurile și normele Comunității Europene aplicabile bugetului general al Uniunii Europene. Cheltuielile, inclusiv costurile indirecte, sunt eligibile de la data intrării în vigoare a prezentei acțiuni comune.

(3)   Comisia supraveghează punerea în aplicare corespunzătoare a contribuției UE menționate la alineatul (1). În acest sens, Comisia încheie acorduri de finanțare cu entitățile de punere în aplicare menționate la articolul 2, cu privire la condițiile de utilizare a contribuției UE. Acordurile de finanțare prevăd faptul că entitățile de punere în aplicare trebuie să asigure vizibilitatea contribuției UE, corespunzătoare cuantumului acesteia.

Articolul 4

Președinția, asistată de SG/ÎR, informează Consiliul cu privire la punerea în aplicare a prezentei acțiuni comune. Rapoartele respective stau la baza evaluării de către Consiliu. Comisia este pe deplin asociată și furnizează informații cu privire la aspectele financiare aferente punerii în aplicare a proiectelor menționate la articolul 3 alineatul (3).

Articolul 5

Prezenta acțiune comună intră în vigoare la data adoptării.

Aceasta expiră la 17 martie 2010.

Articolul 6

Prezenta acțiune comună se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 17 martie 2008.

Pentru Consiliu

Președintele

I. JARC

---

ANEXĂ

Sprijinirea activităților UE pentru promovarea în rândul țărilor terțe a controlului exporturilor de arme și a principiilor și criteriilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme

I.   Obiective

Prezenta acțiune comună are următoarele obiective generale:

| (a) | promovarea în rândul țărilor terțe a criteriilor și principiilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

(a)

promovarea în rândul țărilor terțe a criteriilor și principiilor Codului de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme;

| (b) | acordarea de asistență țărilor terțe în elaborarea și punerea în aplicare a legislației pentru a asigura controlul eficient al exporturilor de arme; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență țărilor terțe în elaborarea și punerea în aplicare a legislației pentru a asigura controlul eficient al exporturilor de arme;

| (c) | acordarea de asistență țărilor în formarea funcționarilor competenți în domeniul eliberării licențelor pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și executarea controalelor privind exporturile de arme; |
| --- | --- |

(c)

acordarea de asistență țărilor în formarea funcționarilor competenți în domeniul eliberării licențelor pentru a asigura punerea în aplicare corespunzătoare și executarea controalelor privind exporturile de arme;

| (d) | acordarea de asistență țărilor în elaborarea de către acestea a rapoartelor naționale privind exporturile de arme și în promovarea de către acestea a altor forme de evaluare pentru a încuraja transparența și a responsabilitatea în exporturile de arme; |
| --- | --- |

(d)

acordarea de asistență țărilor în elaborarea de către acestea a rapoartelor naționale privind exporturile de arme și în promovarea de către acestea a altor forme de evaluare pentru a încuraja transparența și a responsabilitatea în exporturile de arme;

| (e) | încurajarea țărilor terțe în sprijinirea procesului ONU care vizează adoptarea unui tratat internațional cu forță juridică obligatorie care să stabilească standarde comune pentru comerțul cu arme convenționale la nivel mondial și acordarea de asistență pentru a asigura posibilitatea acestora de a respecta eventualele standarde comune. |
| --- | --- |

(e)

încurajarea țărilor terțe în sprijinirea procesului ONU care vizează adoptarea unui tratat internațional cu forță juridică obligatorie care să stabilească standarde comune pentru comerțul cu arme convenționale la nivel mondial și acordarea de asistență pentru a asigura posibilitatea acestora de a respecta eventualele standarde comune.

II.   Proiecte

| | Scop:
  Furnizarea de asistență tehnică țărilor terțe interesate care și-au manifestat dorința de a-și îmbunătăți standardele și practicile proprii în domeniul controlului exporturilor de echipament militar și de a-și alinia standardele și practicile la cele convenite și aplicate de către statele membre ale Uniunii Europene și stabilite în Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme și în Ghidul utilizatorului aferent acestuia. |
| --- | --- |

Scop:

Furnizarea de asistență tehnică țărilor terțe interesate care și-au manifestat dorința de a-și îmbunătăți standardele și practicile proprii în domeniul controlului exporturilor de echipament militar și de a-și alinia standardele și practicile la cele convenite și aplicate de către statele membre ale Uniunii Europene și stabilite în Codul de conduită al Uniunii Europene privind exporturile de arme și în Ghidul utilizatorului aferent acestuia.

| | Descriere și situația estimativă a costurilor:






  (i) | Ateliere cu grupuri de țări
  Proiectul se va desfășura sub forma a patru ateliere de câte 2 zile, la care vor fi invitați să participe funcționari guvernamentali și funcționari competenți în domeniul eliberării licențelor din grupul de țări selectat. Atelierele vor avea loc de preferință într-una din țările-țintă, iar formarea în domeniile relevante va fi asigurată de experți din administrațiile naționale ale statelor membre UE, din Secretariatul Consiliului Uniunii Europene și/sau din sectorul privat (inclusiv ONG-uri). |
| --- | --- | --- |

Descriere și situația estimativă a costurilor:

(i)

Ateliere cu grupuri de țări

Proiectul se va desfășura sub forma a patru ateliere de câte 2 zile, la care vor fi invitați să participe funcționari guvernamentali și funcționari competenți în domeniul eliberării licențelor din grupul de țări selectat. Atelierele vor avea loc de preferință într-una din țările-țintă, iar formarea în domeniile relevante va fi asigurată de experți din administrațiile naționale ale statelor membre UE, din Secretariatul Consiliului Uniunii Europene și/sau din sectorul privat (inclusiv ONG-uri).

| (ii) | Ateliere cu țări individuale
  Proiectul se va desfășura sub forma a două ateliere de câte 2 zile cu țări-țintă individuale, la care vor fi invitați să participe funcționari guvernamentali și funcționari competenți în domeniul eliberării licențelor din țara-țintă. Atelierele vor avea loc de preferință în țările-țintă, iar formarea în domeniile relevante va fi asigurată de experți din administrațiile naționale ale statelor membre UE, din Secretariatul Consiliului Uniunii Europene și/sau din sectorul privat (inclusiv ONG-uri). |
| --- | --- |

(ii)

Ateliere cu țări individuale

Proiectul se va desfășura sub forma a două ateliere de câte 2 zile cu țări-țintă individuale, la care vor fi invitați să participe funcționari guvernamentali și funcționari competenți în domeniul eliberării licențelor din țara-țintă. Atelierele vor avea loc de preferință în țările-țintă, iar formarea în domeniile relevante va fi asigurată de experți din administrațiile naționale ale statelor membre UE, din Secretariatul Consiliului Uniunii Europene și/sau din sectorul privat (inclusiv ONG-uri).

III.   Durată

Durata totală estimată de punere în aplicare a proiectului va fi de 24 luni.

IV.   Beneficiari

| | Grupuri de țări beneficiare:






  (i) | țări din regiunea Balcanilor de Vest (2 ateliere de 2 zile, unul în primul semestru al anului 2008 și unul în primul semestru al anului 2009):






  — | Albania; Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia |
| --- | --- | --- | --- |

Grupuri de țări beneficiare:

(i)

țări din regiunea Balcanilor de Vest (2 ateliere de 2 zile, unul în primul semestru al anului 2008 și unul în primul semestru al anului 2009):

—

Albania; Bosnia și Herțegovina, Croația, Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Muntenegru, Serbia

| (ii) | țări mediteraneene din Africa de Nord partenere la politica europeană de vecinătate (1 atelier de 2 zile în semestrul al doilea al anului 2008):






  — | Algeria, Egipt, Libia, Maroc și Tunisia |
| --- | --- | --- |

(ii)

țări mediteraneene din Africa de Nord partenere la politica europeană de vecinătate (1 atelier de 2 zile în semestrul al doilea al anului 2008):

—

Algeria, Egipt, Libia, Maroc și Tunisia

| (iii) | țări din Europa de Est și regiunea Caucazului partenere la politica europeană de vecinătate (1 atelier de 2 zile în semestrul al doilea al anului 2009):






  — | Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia și Moldova |
| --- | --- | --- |

(iii)

țări din Europa de Est și regiunea Caucazului partenere la politica europeană de vecinătate (1 atelier de 2 zile în semestrul al doilea al anului 2009):

—

Armenia, Azerbaidjan, Belarus, Georgia și Moldova

| | Țări beneficiare individuale (un atelier de 2 zile în primul semestru al anului 2008 și unul în primul semestru al anului 2009):






  — | Turcia, Ucraina |
| --- | --- | --- |

Țări beneficiare individuale (un atelier de 2 zile în primul semestru al anului 2008 și unul în primul semestru al anului 2009):

—

Turcia, Ucraina

(În cazul în care una dintre țările de mai sus nu dorește să participe la atelier, vor fi selectate alte țări (1) din următorul grup suplimentar de țări partenere la politica europeană de vecinătate: Israel, Iordania, Liban, Autoritatea Palestiniană, Siria.)

V.   Dispoziții financiare

Aceste proiecte vor fi finanțate în întregime prin prezenta acțiune comună.

Estimarea resurselor financiare globale necesare: costurile totale ale proiectului astfel cum este descris în prezenta acțiune comună se ridică la 500 500 EUR.

---

(1)  Se aprobă de către forurile decizionale competente ale Consiliului, la propunerea Președinției, asistată de SG/ÎR. Comisia este pe deplin asociată.

---