# Az Európai Unió L 62/2008

| | ISSN 1725-5090 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | L 62 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Jogszabályok | 51. évfolyam2008. március 6. |

ISSN 1725-5090

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

L 62

Magyar nyelvű kiadás

Jogszabályok

51. évfolyam2008. március 6.

---

| Tartalom | | I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező | Oldal |
| --- | --- | --- | --- |
| | | RENDELETEK |
| | | A Bizottság 205/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról | 1 |
| | | A Bizottság 206/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az 1002/2007/EK rendelet által az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsre vonatkozóan megnyitott vámkontingens keretében 2008. február 22-tőlfebruár 29-ig benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról | 3 |
| | * | A Bizottság 207/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az 577/98/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó 2009. évi ad hoc modul előírásainak elfogadásáról (
  1
  ) | 4 |
| | | IRÁNYELVEK |
| | * | A Bizottság 2008/38/EK irányelve (2008. március 5.) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról (kodifikált változat)
   (
  1
  ) | 9 |

Tartalom

I   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

Oldal

RENDELETEK

A Bizottság 205/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

1

A Bizottság 206/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az 1002/2007/EK rendelet által az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsre vonatkozóan megnyitott vámkontingens keretében 2008. február 22-tőlfebruár 29-ig benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

3

*

A Bizottság 207/2008/EK rendelete (2008. március 5.) az 577/98/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó 2009. évi ad hoc modul előírásainak elfogadásáról (
  1
  )

ad hoc

1

4

IRÁNYELVEK

*

A Bizottság 2008/38/EK irányelve (2008. március 5.) a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról (kodifikált változat)
   (
  1
  )

(kodifikált változat)

1

9

| | | II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező |
| --- | --- | --- |
| | | HATÁROZATOK |
| | | Tanács |
| | | 2008/202/EK |
| | * | A Tanács határozata (2008. január 28.) az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről | 23 |
| Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről | 24 |

II   Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

2008/202/EK

*

A Tanács határozata (2008. január 28.) az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről

23

Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről

24

| | | IV   Egyéb jogi aktusok |
| --- | --- | --- |
| | | EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG |
| | | EFTA Felügyeleti Hatóság |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 329/05/COL (2005. december 20.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot tartalmazó ötvennegyedik módosításáról | 30 |
| | * | Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 320/06/COL (2006. október 31.) a Közösségbe harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomásoknak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 39. pontjában szereplő jegyzékének módosításáról és a 2006. szeptember 6-i 246/06/COL EFTA felügyeleti hatósági határozat hatályon kívül helyezéséről | 44 |

IV   Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 329/05/COL (2005. december 20.) az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot tartalmazó ötvennegyedik módosításáról

30

*

Az EFTA Felügyeleti Hatóság határozata 320/06/COL (2006. október 31.) a Közösségbe harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomásoknak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 39. pontjában szereplő jegyzékének módosításáról és a 2006. szeptember 6-i 246/06/COL EFTA felügyeleti hatósági határozat hatályon kívül helyezéséről

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.
  Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel. |
| --- | --- |

HU

Azok a jogi aktusok, amelyek címe normál szedéssel jelenik meg, a mezőgazdasági ügyek napi intézésére vonatkoznak, és rendszerint csak korlátozott ideig maradnak hatályban.

Valamennyi más jogszabály címét vastagon szedik, és előtte csillag szerepel.

---

I Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele kötelező

RENDELETEK

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/1

---

A BIZOTTSÁG 205/2008/EK RENDELETE

(2008. március 5.)

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a gyümölcs- és zöldségágazatban a 2200/96/EK, a 2201/96/EK és az 1182/2007/EK tanácsi rendeletre vonatkozó végrehajtási szabályok megállapításáról szóló, 2007. december 21-i 1580/2007/EK bizottsági rendeletre (1) és különösen annak 138. cikke (1) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket. |
| --- | --- |

(1)

Az Uruguayi Forduló többoldalú kereskedelmi tárgyalásai eredményeinek megfelelően az 1580/2007/EK rendelet a mellékletében szereplő termékek és időszakok tekintetében meghatározza azon szempontokat, amelyek alapján a Bizottság rögzíti a harmadik országokból történő behozatalra vonatkozó átalányértékeket.

| (2) | A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni, |
| --- | --- |

(2)

A fenti szempontokat figyelembe véve, a behozatali átalányértékeket az e rendelet mellékletében szereplő szinteken kell meghatározni,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

Az 1580/2007/EK rendelet 138. cikkében említett behozatali átalányértékeket a mellékletben található táblázat határozza meg.

2. cikk

Ez a rendelet 2008. március 6-án lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 350., 2007.12.31., 1. o.

1

---

MELLÉKLET

az egyes gyümölcs- és zöldségfélék belépési árának meghatározására szolgáló behozatali átalányértékek megállapításáról szóló, 2008. március 5-i bizottsági rendelethez

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN-kód | Országkód (1) | Behozatali átalányérték |
| 0702 00 00 | JO | 72,2 |
| MA | 52,9 |
| TN | 120,5 |
| TR | 94,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 114,7 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 156,8 |
| 0709 90 70 | MA | 93,0 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 105,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 54,7 |
| MA | 58,3 |
| TN | 49,0 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 95,9 |
| IL | 109,4 |
| SY | 56,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 10 80 | AR | 97,3 |
| CA | 73,8 |
| CN | 92,7 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,1 |
| UY | 71,7 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | AR | 82,4 |
| CL | 82,4 |
| CN | 60,6 |
| US | 123,2 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 89,1 |

(EUR/100 kg)

KN-kód

Országkód (1)

Behozatali átalányérték

0702 00 00

JO

72,2

MA

52,9

TN

120,5

TR

94,7

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

114,7

TR

177,0

ZZ

156,8

0709 90 70

MA

93,0

TR

116,9

ZZ

105,0

0805 10 20

EG

45,4

IL

54,7

MA

58,3

TN

49,0

TR

62,8

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

95,9

IL

109,4

SY

56,4

TR

120,8

ZZ

95,6

0808 10 80

AR

97,3

CA

73,8

CN

92,7

MK

42,4

US

108,1

UY

71,7

ZZ

81,0

0808 20 50

AR

82,4

CL

82,4

CN

60,6

US

123,2

ZA

97,1

ZZ

89,1

---

(1)  Az országok nómenklatúráját az 1833/2006/EK bizottsági rendelet határozza meg (HL L 354., 2006.12.14., 19. o.). A „ZZ” jelentése „egyéb származás”.

---

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/3

---

A BIZOTTSÁG 206/2008/EK RENDELETE

(2008. március 5.)

az 1002/2007/EK rendelet által az Egyiptomból származó és onnan érkező rizsre vonatkozóan megnyitott vámkontingens keretében 2008. február 22-tőlfebruár 29-ig benyújtott, behozatali engedély iránti kérelmekre alkalmazandó odaítélési együttható meghatározásáról

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a rizs piacának közös szervezéséről szóló, 2003. szeptember 29-i 1785/2003/EK tanácsi rendeletre (1),

tekintettel az importengedélyek rendszere alá tartozó mezőgazdasági termékek behozatali vámkontingenseinek kezelésére vonatkozó közös szabályok megállapításáról szóló, 2006. augusztus 31-i 1301/2006/EK bizottsági rendeletre (2) és különösen annak 7. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az 1002/2007/EK bizottsági rendelet (3) gazdasági évenként 32 000 tonna mennyiségre kiterjedő éves behozatali vámkontingenst nyitott meg a 1006 KN-kód alá tartozó, Egyiptomból származó és onnan érkező rizsre vonatkozóan (tételszám: 09.4094). |
| --- | --- |

(1)

Az 1002/2007/EK bizottsági rendelet (3) gazdasági évenként 32 000 tonna mennyiségre kiterjedő éves behozatali vámkontingenst nyitott meg a 1006 KN-kód alá tartozó, Egyiptomból származó és onnan érkező rizsre vonatkozóan (tételszám: 09.4094).

| (2) | Az 1002/2007/EK rendelet 5. cikkének a) pontja szerinti közlemény alapján megállapítható, hogy a szóban forgó rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a 2008. február 22. (brüsszeli idő szerint) 13 óra és 2008. február 29. (brüsszeli idő szerint) 13 óra közötti időszakban benyújtott kérelmek a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki. |
| --- | --- |

(2)

Az 1002/2007/EK rendelet 5. cikkének a) pontja szerinti közlemény alapján megállapítható, hogy a szóban forgó rendelet 2. cikkének (3) bekezdésével összhangban, a 2008. február 22. (brüsszeli idő szerint) 13 óra és 2008. február 29. (brüsszeli idő szerint) 13 óra közötti időszakban benyújtott kérelmek a rendelkezésre álló mennyiséget meghaladó mennyiségre vonatkoznak. Ezért helyénvaló az igényelt mennyiségekre alkalmazandó odaítélési együttható rögzítésével meghatározni, hogy a behozatali engedélyek milyen mennyiségekre bocsáthatók ki.

| (3) | Ezenkívül az említett rendelet 3. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban a folyó kontingensidőszak végéig fel kell függeszteni a behozatali engedély iránti kérelmeknek az 1002/2007/EK rendelet alapján történő benyújtását, |
| --- | --- |

(3)

Ezenkívül az említett rendelet 3. cikke (3) bekezdésének első albekezdésével összhangban a folyó kontingensidőszak végéig fel kell függeszteni a behozatali engedély iránti kérelmeknek az 1002/2007/EK rendelet alapján történő benyújtását,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

(1)   Az Egyiptomból származó és onnan érkező rizs behozatalára vonatkozó minden olyan engedélykérelem esetében, amelyet az 1002/2007/EK rendeletben említett kontingens keretében a 2008. február 22. (brüsszeli idő szerint) 13 óra és 2008. február 29. (brüsszeli idő szerint) 13 óra közötti időszakban nyújtottak be, a kérelmezett mennyiségre 22,728704 %-os odaítélési együtthatót kell alkalmazni, és az engedélyt az így kapott mennyiségre kell kibocsátani.

(2)   A behozatali engedély iránti új kérelmek benyújtását fel kell függeszteni a 2008. február 29. (brüsszeli idő szerint) 13 órától a folyó kontingensidőszak végéig terjedő időtartamra.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetésének napján lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 5-én.

a Bizottság részéről

Jean-Luc DEMARTY

mezőgazdasági és vidékfejlesztési főigazgató

---

(1)  HL L 270., 2003.10.21., 96. o. A legutóbb a 797/2006/EK rendelettel (HL L 144., 2006.5.31., 1. o.) módosított rendelet. Az 1785/2003/EK rendelet helyébe 2008. szeptember 1-jétől az 1234/2007/EK rendelet (HL L 299., 2007.11.16., 1. o.) lép.

1

(2)  HL L 238., 2006.9.1., 13. o. A 289/2007/EK rendelettel (HL L 78., 2007.3.17., 17. o.) módosított rendelet.

2

(3)  HL L 226., 2007.8.30., 15. o.

3

---

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/4

---

A BIZOTTSÁG 207/2008/EK RENDELETE

(2008. március 5.)

az 577/98/EK tanácsi rendeletnek megfelelően a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó 2009. évi ad hoc modul előírásainak elfogadásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a közösségi munkaerő mintavételes felmérésének megszervezéséről szóló, 1998. március 9-i 577/98/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésére,

mivel:

| (1) | Az európai foglalkoztatáspolitikai iránymutatások (2) számos olyan, a fiatalok munka-erőpiaci foglalkoztatásával kapcsolatos politikai irányvonalat tartalmaznak, amelyek hangsúlyozzák, hogy több erőfeszítést kellene tenni a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása és a fiatalkori munkanélküliség csökkentése érdekében. Az iránymutatások hivatkoznak az európai foglalkoztatási stratégia keretében 2003 óta az iskolai lemorzsolódás csökkentésével, az általános képzettségi szint emelésével és a munkanélküli fiataloknak nyújtott újrakezdés lehetőségével kapcsolatban meghatározott célokra és referenciaértékekre is. |
| --- | --- |

(1)

Az európai foglalkoztatáspolitikai iránymutatások (2) számos olyan, a fiatalok munka-erőpiaci foglalkoztatásával kapcsolatos politikai irányvonalat tartalmaznak, amelyek hangsúlyozzák, hogy több erőfeszítést kellene tenni a fiatalok foglalkoztatási lehetőségeinek javítása és a fiatalkori munkanélküliség csökkentése érdekében. Az iránymutatások hivatkoznak az európai foglalkoztatási stratégia keretében 2003 óta az iskolai lemorzsolódás csökkentésével, az általános képzettségi szint emelésével és a munkanélküli fiataloknak nyújtott újrakezdés lehetőségével kapcsolatban meghatározott célokra és referenciaértékekre is.

| (2) | A tagállamok és a Bizottság által végrehajtandó Oktatás és képzés 2010 munkaprogram (3) rögzíti az oktatási referenciaértékeket. E referenciaértékek segítségével nyomon követhető az általános képzettségi szint és az egész életen át tartó tanulás terén elért fejlődés, valamint az iskolából lemorzsolódók számának csökkenése – ezek olyan politikai célkitűzések, amelyek a fiataloknak a szakmai és társadalmi életre való legmegfelelőbb felkészítésére irányulnak. |
| --- | --- |

(2)

A tagállamok és a Bizottság által végrehajtandó Oktatás és képzés 2010 munkaprogram (3) rögzíti az oktatási referenciaértékeket. E referenciaértékek segítségével nyomon követhető az általános képzettségi szint és az egész életen át tartó tanulás terén elért fejlődés, valamint az iskolából lemorzsolódók számának csökkenése – ezek olyan politikai célkitűzések, amelyek a fiataloknak a szakmai és társadalmi életre való legmegfelelőbb felkészítésére irányulnak.

| (3) | A kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozat (4) felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet „az európai ifjúsági paktum végrehajtására azáltal, hogy a fiatalok számára elősegítik a munkavállalást, hogy megkönnyítik az iskolába járásról a munkára történő átállást, ideértve a karrier-tanácsadást, a tanulmányok befejezéséhez nyújtott segítséget, a megfelelő képzéshez és szakmai képzéshez való hozzáférést”. |
| --- | --- |

(3)

A kohézióra vonatkozó közösségi stratégiai iránymutatásokról szóló, 2006. október 6-i 2006/702/EK tanácsi határozat (4) felszólítja a tagállamokat, hogy fordítsanak különös figyelmet „az európai ifjúsági paktum végrehajtására azáltal, hogy a fiatalok számára elősegítik a munkavállalást, hogy megkönnyítik az iskolába járásról a munkára történő átállást, ideértve a karrier-tanácsadást, a tanulmányok befejezéséhez nyújtott segítséget, a megfelelő képzéshez és szakmai képzéshez való hozzáférést”.

| (4) | Az európai foglalkoztatási stratégia és a társadalmi integrációs folyamat közös célkitűzései elérésének irányába tett előrehaladás nyomon követése érdekében tehát a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó átfogó és összehasonlítható adatokra van szükség. |
| --- | --- |

(4)

Az európai foglalkoztatási stratégia és a társadalmi integrációs folyamat közös célkitűzései elérésének irányába tett előrehaladás nyomon követése érdekében tehát a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó átfogó és összehasonlítható adatokra van szükség.

| (5) | Az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2007–2009. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2005. március 7-i 384/2005/EK bizottsági rendelet (5) már tartalmaz egy, a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó ad hoc modult. A változók listáját e modul vonatkozásában meg kell határozni. |
| --- | --- |

(5)

Az 577/98/EK tanácsi rendelet által előírt, a munkaerő mintavételes felméréséhez kapcsolódó 2007–2009. évi ad hoc modulprogram elfogadásáról szóló, 2005. március 7-i 384/2005/EK bizottsági rendelet (5) már tartalmaz egy, a fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó ad hoc modult. A változók listáját e modul vonatkozásában meg kell határozni.

| (6) | Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével, |
| --- | --- |

(6)

Az ebben a rendeletben előírt intézkedések összhangban vannak a statisztikai programbizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A RENDELETET:

1. cikk

A fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó ad hoc modul által 2009-ben összegyűjtendő változók részletes jegyzékét a melléklet tartalmazza.

2. cikk

Ez a rendelet az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő hetedik napon lép hatályba.

Ez a rendelet teljes egészében kötelező és közvetlenül alkalmazandó valamennyi tagállamban.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 5-én.

a Bizottság részéről

Joaquín ALMUNIA

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 77., 1998.3.14., 3. o. A legutóbb az 1372/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (HL L 315., 2007.12.3., 42. o.) módosított rendelet.

1

(2)  A Tanács 2005. július 12-i 2005/600/EK határozata a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról (HL L 205., 2005.8.6., 21. o.).

2

(3)  Tanács, Az európai oktatási és képzési rendszerek célkitűzései nyomon követésére vonatkozó részletes munkaprogram (2002/C 142/01), HL C 142., 2002.6.14., 1. o.

3

(4)  HL L 291., 2006.10.21., 11. o.

4

(5)  HL L 61., 2005.3.8., 23. o. A legutóbb a 341/2006/EK rendelettel (HL L 55., 2006.2.25., 9. o.) módosított rendelet.

5

---

MELLÉKLET

MUNKAERŐ-FELMÉRÉS

A fiatalok munkaerő-piaci bevonására vonatkozó 2009. évi ad hoc modul előírásai

| 1. | Érintett tagállamok és régiók: valamennyi. |
| --- | --- |

1.

Érintett tagállamok és régiók: valamennyi.

| 2. | A változókat a következők szerint kell kódolni:
  A munkaerő-felmérés változóinak megnevezése a „Szűrő” oszlopban a 430/2005/EK bizottsági rendelet II. mellékletére utal. |
| --- | --- |

2.

A változókat a következők szerint kell kódolni:

A munkaerő-felmérés változóinak megnevezése a „Szűrő” oszlopban a 430/2005/EK bizottsági rendelet II. mellékletére utal.

| Oszlop | Kód | Megnevezés | Szűrő |
| --- | --- | --- | --- |
| 203
  (PARHAT) | | Az apa vagy anya által elért legmagasabb iskolai végzettség | Valamennyi 15–34 éves személy |
| 1 | Alapfokú: ISCED 0, 1, 2 és 3c rövid |
| 2 | Középfokú: ISCED 3-4 (3c rövid nélkül) |
| 3 | Felsőfokú: ISCED 5-6 |
| 9 | Nem alkalmazható (15 évesnél fiatalabb vagy 34 évesnél idősebb személyek) |
| Üres | Nincs válasz |
| 204–207
  PARFOR | | Az apa és az anya születési országa | Valamennyi 15–34 éves személy |
| | (Németország esetében: az apa és az anya állampolgársága/előző állampolgársága, amennyiben a bázishéten német állampolgárságú) |
| | A kódoláshoz lásd az ISO országkódokat |
| .... | 4 számjegy (apa – első 2 számjegy, anya – utolsó 2 számjegy) |
| 9999 | Nem alkalmazható. |
| Üres | Nincs válasz |
| 208
  HATVOC | | A legmagasabb elért iskolai végzettség jellege (HATLEVEL) | Valamennyi 15–34 éves személy valamint HATLEVEL=21–43 |
| 1 | Általános oktatás |
| 2 | Szakképzés, főként (vagy kizárólag) iskolai rendszerű |
| 3 | Az iskolai és a munkahelyi alapú rendszert ötvöző szakképzés |
| 4 | Főként munkahelyi alapú szakképzés |
| 5 | Szakképzés, a 2, 3 és 4 közötti különbségtétel nem lehetséges |
| 9 | Nem alkalmazható. |
| Üres | Nincs válasz |
| 209–214
  STOPDATE | | A formális oktatás keretében legutóbb szerzett végzettség éve és hónapja | Valamennyi 15–34 éves személy és EDUCSTAT=2 és HATLEVEL≠00 |
| ... | Év és hónap |
| 999999 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 215
  WORKEDUC | | Munkavégzés a formális oktatás közben | Valamennyi 15–34 éves személy |
| 0 | Nem dolgozott vagy évente kevesebb mint 1 hónapot |
| 1 | (Kizárólag) oktatási programok részeként dolgozott |
| 2 | Dolgozott az oktatás közben, de az oktatási programokon kívül |
| 3 | Dolgozott (kizárólag) a tanulmányok megszakítása közben |
| 4 | Munka: az 1-es és a 2-es válasz igaz |
| 5 | Munka: az 1-es és a 3-as válasz igaz |
| 6 | Munka: a 2-es és a 3-as válasz igaz |
| 7 | Munka: az 1-es, a 2-es és a 3-as válasz igaz |
| 9 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 216–221
  JOBSTART | | A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony kezdetének időpontja (év és hónap) a legutóbbi formális oktatás befejezése óta | 209–214 oszlop ≠ 999999 és üres |
| 000000 | Soha nem volt 3 hónapnál hosszabb ideig munkája |
| 000001 | A jelenlegi munka az első munkája |
| ...... | Év és hónap |
| 999999 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 222–224
  JOBDUR | | A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony időtartama (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta) | 216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999 |
| ... | Hónapok száma |
| 999 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 225
  FINDMETH | | A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munka megtalálásának módja (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta) | 216–221 oszlop ≠ 000000 és 999999 |
| 1 | Oktatási intézményen keresztül |
| 2 | Munkaügyi hivatalon keresztül |
| 3 | A sajtóban vagy az interneten található apróhirdetésen keresztül |
| 4 | A munkáltatónak közvetlenül (saját kezdeményezésre) benyújtott álláspályázat |
| 5 | A családon és barátokon keresztül |
| 6 | A munkát előző tevékenységet követően (nyári/diákmunka, szakmai gyakorlat, gyakornoki idő, önkéntes munka) találta ugyanannál a vállalatnál |
| 7 | Magánvállalkozás indítása |
| 8 | Egyéb |
| 9 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 226–229
  JOBOCC | | A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony keretében gyakorolt foglalkozás (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta) | 216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999 |
| .... | Foglalkozás ISCO-88 (COM) három vagy esetleg négy számjeggyel kódolva |
| 9999 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 230
  JOBCONTR | | A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszonyra vonatkozó szerződés típusa (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta) | 216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999 |
| 1 | Önálló vállalkozó |
| 2 | Munkavállaló, állandó, teljes munkaidős állás |
| 3 | Munkavállaló, állandó, részmunkaidős állás |
| 4 | Munkavállaló, ideiglenes, teljes munkaidős állás |
| 5 | Munkavállaló, ideiglenes, részmunkaidős állás |
| 6 | Kisegítő családtag |
| 9 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 231
  TRANSACT | | Fő tevékenység a legutóbbi formális oktatás befejezését követően, és a 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony kezdete előtt | 209–214 oszlop ≠ 999999 és üres és {az első munkát több mint 3 hónappal a 209–214 oszlopban vagy a 216–221 oszlopban lévő időpontot követően kezdte =000000} |
| 1 | Munkavállaló – rövid távú munkák (legfeljebb 3 hónap) |
| 2 | Kötelező sorkatonai vagy polgári szolgálat |
| 3 | Munkanélküli, aktívan munkát keres
  Munkanélküli, nem keres aktívan munkát az alábbiak miatt: |
| 4 | Családi kötelezettségek |
| 5 | Nem formális oktatásban való részvétel |
| 6 | Önkéntes tevékenységek |
| 7 | Egészségügyi problémák |
| 8 | Egyéb okok |
| 9 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |
| 232/237 | | Súlyozási tényező a MEF 2009 modulra (választható) | Valamennyi 15–34 éves személy |
| 0000-9999 | A 232–235 oszlop egész számokat tartalmaz |
| 00-99 | A 236–237 oszlop tizedesjegyeket tartalmaz |
| 238
  (PARNAT) | | A szülők állampolgársága születéskor (fakultatív) | Valamennyi 15–34 éves személy |
| | A kódoláshoz lásd az ISO-országkódokat |
| 9999 | Nem alkalmazható |
| Üres | Nincs válasz |

Oszlop

Kód

Megnevezés

Szűrő

203

(PARHAT)

Az apa vagy anya által elért legmagasabb iskolai végzettség

Valamennyi 15–34 éves személy

1

Alapfokú: ISCED 0, 1, 2 és 3c rövid

2

Középfokú: ISCED 3-4 (3c rövid nélkül)

3

Felsőfokú: ISCED 5-6

9

Nem alkalmazható (15 évesnél fiatalabb vagy 34 évesnél idősebb személyek)

Üres

Nincs válasz

204–207

PARFOR

Az apa és az anya születési országa

Valamennyi 15–34 éves személy

(Németország esetében: az apa és az anya állampolgársága/előző állampolgársága, amennyiben a bázishéten német állampolgárságú)

A kódoláshoz lásd az ISO országkódokat

....

4 számjegy (apa – első 2 számjegy, anya – utolsó 2 számjegy)

9999

Nem alkalmazható.

Üres

Nincs válasz

208

HATVOC

A legmagasabb elért iskolai végzettség jellege (HATLEVEL)

Valamennyi 15–34 éves személy valamint HATLEVEL=21–43

1

Általános oktatás

2

Szakképzés, főként (vagy kizárólag) iskolai rendszerű

3

Az iskolai és a munkahelyi alapú rendszert ötvöző szakképzés

4

Főként munkahelyi alapú szakképzés

5

Szakképzés, a 2, 3 és 4 közötti különbségtétel nem lehetséges

9

Nem alkalmazható.

Üres

Nincs válasz

209–214

STOPDATE

A formális oktatás keretében legutóbb szerzett végzettség éve és hónapja

Valamennyi 15–34 éves személy és EDUCSTAT=2 és HATLEVEL≠00

...

Év és hónap

999999

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

215

WORKEDUC

Munkavégzés a formális oktatás közben

Valamennyi 15–34 éves személy

0

Nem dolgozott vagy évente kevesebb mint 1 hónapot

1

(Kizárólag) oktatási programok részeként dolgozott

2

Dolgozott az oktatás közben, de az oktatási programokon kívül

3

Dolgozott (kizárólag) a tanulmányok megszakítása közben

4

Munka: az 1-es és a 2-es válasz igaz

5

Munka: az 1-es és a 3-as válasz igaz

6

Munka: a 2-es és a 3-as válasz igaz

7

Munka: az 1-es, a 2-es és a 3-as válasz igaz

9

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

216–221

JOBSTART

A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony kezdetének időpontja (év és hónap) a legutóbbi formális oktatás befejezése óta

209–214 oszlop ≠ 999999 és üres

000000

Soha nem volt 3 hónapnál hosszabb ideig munkája

000001

A jelenlegi munka az első munkája

......

Év és hónap

999999

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

222–224

JOBDUR

A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony időtartama (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta)

216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999

...

Hónapok száma

999

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

225

FINDMETH

A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munka megtalálásának módja (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta)

216–221 oszlop ≠ 000000 és 999999

1

Oktatási intézményen keresztül

2

Munkaügyi hivatalon keresztül

3

A sajtóban vagy az interneten található apróhirdetésen keresztül

4

A munkáltatónak közvetlenül (saját kezdeményezésre) benyújtott álláspályázat

5

A családon és barátokon keresztül

6

A munkát előző tevékenységet követően (nyári/diákmunka, szakmai gyakorlat, gyakornoki idő, önkéntes munka) találta ugyanannál a vállalatnál

7

Magánvállalkozás indítása

8

Egyéb

9

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

226–229

JOBOCC

A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony keretében gyakorolt foglalkozás (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta)

216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999

....

Foglalkozás ISCO-88 (COM) három vagy esetleg négy számjeggyel kódolva

9999

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

230

JOBCONTR

A 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszonyra vonatkozó szerződés típusa (a legutóbbi formális oktatás befejezése óta)

216–221 oszlop ≠ 000000 és 000001 és 999999

1

Önálló vállalkozó

2

Munkavállaló, állandó, teljes munkaidős állás

3

Munkavállaló, állandó, részmunkaidős állás

4

Munkavállaló, ideiglenes, teljes munkaidős állás

5

Munkavállaló, ideiglenes, részmunkaidős állás

6

Kisegítő családtag

9

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

231

TRANSACT

Fő tevékenység a legutóbbi formális oktatás befejezését követően, és a 3 hónapnál hosszabb ideig tartó első munkaviszony kezdete előtt

209–214 oszlop ≠ 999999 és üres és {az első munkát több mint 3 hónappal a 209–214 oszlopban vagy a 216–221 oszlopban lévő időpontot követően kezdte =000000}

1

Munkavállaló – rövid távú munkák (legfeljebb 3 hónap)

2

Kötelező sorkatonai vagy polgári szolgálat

3

Munkanélküli, aktívan munkát keres

Munkanélküli, nem keres aktívan munkát az alábbiak miatt:

4

Családi kötelezettségek

5

Nem formális oktatásban való részvétel

6

Önkéntes tevékenységek

7

Egészségügyi problémák

8

Egyéb okok

9

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

232/237

Súlyozási tényező a MEF 2009 modulra (választható)

Valamennyi 15–34 éves személy

0000-9999

A 232–235 oszlop egész számokat tartalmaz

00-99

A 236–237 oszlop tizedesjegyeket tartalmaz

238

(PARNAT)

A szülők állampolgársága születéskor (fakultatív)

Valamennyi 15–34 éves személy

A kódoláshoz lásd az ISO-országkódokat

9999

Nem alkalmazható

Üres

Nincs válasz

---

IRÁNYELVEK

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/9

---

A BIZOTTSÁG 2008/38/EK IRÁNYELVE

(2008. március 5.)

a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(kodifikált változat)

AZ EURÓPAI KÖZÖSSÉGEK BIZOTTSÁGA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre,

tekintettel a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányokról szóló, 1993. szeptember 13-i 93/74/EGK tanácsi irányelvre (1) és különösen annak 6. cikke a) pontjára,

mivel:

| (1) | A különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról szóló, 1994. július 25-i 94/39/EK bizottsági irányelvet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell. |
| --- | --- |

(1)

A különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának létrehozásáról szóló, 1994. július 25-i 94/39/EK bizottsági irányelvet (2) több alkalommal (3) jelentősen módosították. Az áttekinthetőség és érthetőség érdekében ezt az irányelvet kodifikálni kell.

| (2) | A 93/74/EGK irányelv előírja a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának elkészítését. E listának a pontos felhasználást, vagyis a különleges táplálkozási célt, az alapvető táplálkozási jellemzőket, a címkén feltüntetendő jellemzőket és adott esetben az egyéb különleges címkézési követelményeket kell tartalmaznia. |
| --- | --- |

(2)

A 93/74/EGK irányelv előírja a különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok tervezett alkalmazási listájának elkészítését. E listának a pontos felhasználást, vagyis a különleges táplálkozási célt, az alapvető táplálkozási jellemzőket, a címkén feltüntetendő jellemzőket és adott esetben az egyéb különleges címkézési követelményeket kell tartalmaznia.

| (3) | Bizonyos táplálkozási célokat jelenleg nem lehet felvenni a célzott alkalmazások listájába tekintettel arra, hogy nem állnak rendelkezésre közösségi módszerek a kedvtelésből tartott állatok takarmányai energiaértékének ellenőrzésére és a takarmányok élelmirost-tartalmának meghatározására. E listát ki kell egészíteni, amint ezeket a módszereket elfogadják. |
| --- | --- |

(3)

Bizonyos táplálkozási célokat jelenleg nem lehet felvenni a célzott alkalmazások listájába tekintettel arra, hogy nem állnak rendelkezésre közösségi módszerek a kedvtelésből tartott állatok takarmányai energiaértékének ellenőrzésére és a takarmányok élelmirost-tartalmának meghatározására. E listát ki kell egészíteni, amint ezeket a módszereket elfogadják.

| (4) | Az elkészített listát a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének megfelelően adott esetben módosítani lehet. |
| --- | --- |

(4)

Az elkészített listát a tudományos és műszaki ismeretek fejlődésének megfelelően adott esetben módosítani lehet.

| (5) | Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével. |
| --- | --- |

(5)

Az ezen irányelvben előírt intézkedések összhangban vannak az Élelmiszerlánc- és Állat-egészségügyi Állandó Bizottság véleményével.

| (6) | Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket, |
| --- | --- |

(6)

Ez az irányelv nem érinti a II. melléklet B. részében említett irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségeket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

A tagállamok előírják, hogy a 93/74/EGK irányelv értelmében különleges táplálkozási célokra szánt takarmányok csak akkor hozhatók forgalomba, ha célzott alkalmazásuk ezen irányelv I. mellékletének B. részében szerepel, és ha megfelelnek az I. melléklet e részében előírt egyéb rendelkezéseknek.

Emellett a tagállamok gondoskodnak arról, hogy az I. melléklet „Általános rendelkezések” A. részében megadott rendelkezéseknek megfeleljenek.

2. cikk

A II. melléklet A. részében rögzített irányelvekkel módosított 94/39/EK irányelv hatályát veszti, a II. melléklet B. részében felsorolt irányelveknek a nemzeti jogba történő átültetésére vonatkozó határidőkkel kapcsolatos tagállami kötelezettségek sérelme nélkül.

A hatályon kívül helyezett irányelvre történő hivatkozásokat a III. mellékletben szereplő megfelelési táblázatnak megfelelően ezen irányelvre történő hivatkozásként kell értelmezni.

3. cikk

Ez az irányelv 2008. július 31-én lép hatályba.

4. cikk

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt Brüsszelben, 2008. március 5-én.

a Bizottság részéről

az elnök

José Manuel BARROSO

---

(1)  HL L 237., 1993.9.22., 23. o. A legutóbb a 806/2003/EK rendelettel (HL L 122., 2003.5.16., 1. o.) módosított irányelv.

1

(2)  HL L 207., 1994.8.10., 20. o. A legutóbb a 2008/4/EK irányelvvel (HL L 6., 2008.1.10., 4. o.) módosított irányelv.

2

(3)  Lásd a II. melléklet A. részét.

3

---

I. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

Általános rendelkezések

| 1. | Ahol a B. rész 2. oszlopában ugyanahhoz a táplálkozási célhoz tartozó táplálkozási jellemzőknek több mint egy csoportja szerepel az „és/vagy” kifejezéssel elválasztva, az előállító választhat e jellemzők valamely vagy mindkét csoportjának alkalmazása között az 1. oszlopban meghatározott táplálkozási cél elérése érdekében. Az egyes választási lehetőségeknek megfelelő címkén feltüntetendő jellemzők a 4. oszlopban szerepelnek. |
| --- | --- |

1.

Ahol a B. rész 2. oszlopában ugyanahhoz a táplálkozási célhoz tartozó táplálkozási jellemzőknek több mint egy csoportja szerepel az „és/vagy” kifejezéssel elválasztva, az előállító választhat e jellemzők valamely vagy mindkét csoportjának alkalmazása között az 1. oszlopban meghatározott táplálkozási cél elérése érdekében. Az egyes választási lehetőségeknek megfelelő címkén feltüntetendő jellemzők a 4. oszlopban szerepelnek.

| 2. | Ahol a B. rész 2. vagy 4. oszlopában adalékanyag-csoportok vannak feltüntetve, a felhasznált adalékanyagokat a 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelően az adott alapvető jellemzőre vonatkozóan engedélyezni kell. |
| --- | --- |

2.

Ahol a B. rész 2. vagy 4. oszlopában adalékanyag-csoportok vannak feltüntetve, a felhasznált adalékanyagokat a 1831/2003/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (1) megfelelően az adott alapvető jellemzőre vonatkozóan engedélyezni kell.

| 3. | Ahol a B. rész 4. oszlopa előírja az analitikai alkotóelemek vagy az összetevők forrásának, illetve forrásainak feltüntetését, az előállítónak pontos leírást (pl.: az összetevő(k) egyedi nevét, az állatfajt vagy az állat részét) kell adnia, amely lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a takarmányok megfelelnek-e a vonatkozó alapvető táplálkozási jellemzőknek. |
| --- | --- |

3.

Ahol a B. rész 4. oszlopa előírja az analitikai alkotóelemek vagy az összetevők forrásának, illetve forrásainak feltüntetését, az előállítónak pontos leírást (pl.: az összetevő(k) egyedi nevét, az állatfajt vagy az állat részét) kell adnia, amely lehetővé teszi annak megállapítását, hogy a takarmányok megfelelnek-e a vonatkozó alapvető táplálkozási jellemzőknek.

| 4. | Ahol a B. rész 4. oszlopa az „összes” kifejezés említésével adalékanyagként is engedélyezett anyag feltüntetését írja elő, akkor a feltüntetett tartalomnak értelemszerűen vagy a természetes, a hozzáadott anyag nélküli tartalomra, vagy a 70/524/EGK tanácsi irányelvtől (2) eltérően az anyagban természetesen jelenlévő és az adalékanyagként hozzáadott anyag összes mennyiségére kell vonatkoznia. |
| --- | --- |

4.

Ahol a B. rész 4. oszlopa az „összes” kifejezés említésével adalékanyagként is engedélyezett anyag feltüntetését írja elő, akkor a feltüntetett tartalomnak értelemszerűen vagy a természetes, a hozzáadott anyag nélküli tartalomra, vagy a 70/524/EGK tanácsi irányelvtől (2) eltérően az anyagban természetesen jelenlévő és az adalékanyagként hozzáadott anyag összes mennyiségére kell vonatkoznia.

| 5. | A B. rész 4. oszlopában a „ha hozzáadott” kifejezés említésével kötelező feltüntetni az adatokat, ha az összetevőt vagy adalékanyagot kifejezetten a különleges táplálkozási cél elérése érdekében keverték bele a takarmányba vagy növelték mennyiségét. |
| --- | --- |

5.

A B. rész 4. oszlopában a „ha hozzáadott” kifejezés említésével kötelező feltüntetni az adatokat, ha az összetevőt vagy adalékanyagot kifejezetten a különleges táplálkozási cél elérése érdekében keverték bele a takarmányba vagy növelték mennyiségét.

| 6. | A B. rész 4. oszlopában az analitikai összetevőkre és adalékanyagokra vonatkozóan feltüntetendő adatoknak kvantitatívnak kell lennie. |
| --- | --- |

6.

A B. rész 4. oszlopában az analitikai összetevőkre és adalékanyagokra vonatkozóan feltüntetendő adatoknak kvantitatívnak kell lennie.

| 7. | A B. rész 5. oszlopában megadott ajánlott alkalmazási időszak olyan tartamot jelöl, amelyen belül a táplálkozási cél általában elérhető. Az előállítók a megadott határokon belül pontosabban is megjelölhetik az alkalmazási időszakot. |
| --- | --- |

7.

A B. rész 5. oszlopában megadott ajánlott alkalmazási időszak olyan tartamot jelöl, amelyen belül a táplálkozási cél általában elérhető. Az előállítók a megadott határokon belül pontosabban is megjelölhetik az alkalmazási időszakot.

| 8. | Ha egy takarmányt egynél több különleges táplálkozási célra szánnak, akkor meg kell felelnie a B. részben rögzített, az e céloknak megfelelő rendelkezéseknek. |
| --- | --- |

8.

Ha egy takarmányt egynél több különleges táplálkozási célra szánnak, akkor meg kell felelnie a B. részben rögzített, az e céloknak megfelelő rendelkezéseknek.

| 9. | A különleges táplálkozási célra szánt kiegészítő takarmányok esetében a napi adag egyensúlyára nézve tájékoztatást kell adni a címkén feltüntetett használati utasításban. |
| --- | --- |

9.

A különleges táplálkozási célra szánt kiegészítő takarmányok esetében a napi adag egyensúlyára nézve tájékoztatást kell adni a címkén feltüntetett használati utasításban.

B.   RÉSZ

Tervezett alkalmazások listája

| Különleges táplálkozási cél | Alapvető táplálkozási jellemzők | Állatfajok vagy -kategóriák | Címkén feltüntetendő jellemzők | Ajánlott időszak | Egyéb rendelkezések |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) | (4) | (5) | (6) |
| Vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén (3) | Alacsony foszfortartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje | Kutya és macska | — | Fehérjeforrás(ok) |

Különleges táplálkozási cél

Alapvető táplálkozási jellemzők

Állatfajok vagy -kategóriák

Címkén feltüntetendő jellemzők

Ajánlott időszak

Egyéb rendelkezések

(1)

(2)

(3)

(4)

(5)

(6)

Vesefunkció segítése krónikus veseelégtelenség esetén (3)

Alacsony foszfortartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje

Kutya és macska

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben max. 6 hónapig (4)

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Állatorvos véleményének kikérése javasolt az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási idő meghosszabbítása előtt.”

A használati utasításban feltüntetendő:

„Víz mindig álljon rendelkezésre.”

Struvitkövek feloldása (5)

5

| — | Vizeletsavasító tulajdonságok, alacsony magnéziumtartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító tulajdonságok, alacsony magnéziumtartalom, korlátozott mennyiségű, de jó minőségű fehérje

Kutya

| — | Fehérjeforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Vizeletsavasító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító anyagok

5–12 hét

A használati utasításban feltüntetendő:

„Víz mindig álljon rendelkezésre.”

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

| — | Vizeletsavasító tulajdonságok és alacsony magnéziumtartalom |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító tulajdonságok és alacsony magnéziumtartalom

Macska

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Összes taurin |
| --- | --- |

—

Összes taurin

| — | Vizeletsavasító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító anyagok

Struvitkövek kiújulásának csökkentése (5)

5

Vizeletsavasító tulajdonságok, alacsony magnéziumtartalom

Kutya és macska

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Vizeletsavasító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító anyagok

Max. 6 hónapig

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Urátkőképződés csökkentése

Alacsony purintartalom, kevés, de jó minőségű fehérje

Kutya és macska

Fehérjeforrás(ok)

Max. 6 hónap, de a húgysavanyagcsere irreverzibilis (helyre nem állítható) zavara esetén a teljes élettartam folyamán adagolható

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Oxalátkő-képződés csökkentése

Alacsony kalciumtartalom, alacsony D-vitamintartalom, vizeletlúgosító tulajdonságok

Kutya és macska

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Összes D-vitamin |
| --- | --- |

—

Összes D-vitamin

| — | Hidroxiprolin |
| --- | --- |

—

Hidroxiprolin

| — | Vizeletlúgosító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletlúgosító anyagok

Max. 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Cisztinkőképződés csökkentése

Alacsony fehérjetartalom, közepes kéntartalmú aminosav-tartalom, vizeletlúgosító tulajdonságok

Kutya és macska

| — | Összes kéntartalmú aminosav |
| --- | --- |

—

Összes kéntartalmú aminosav

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Vizeletlúgosító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletlúgosító anyagok

Kezdetben max. 1 év

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Valamely összetevővel vagy táplálóanyaggal szembeni érzékenység csökkentésére (6)

6

| — | Válogatott fehérjeforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Válogatott fehérjeforrás(ok)

Kutya és macska

| — | Fehérjeforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

3–8 hét, ha az érzékenység jelei megszűnnek, korlátozás nélküli ideig alkalmazható

és/vagy

| — | válogatott szénhidrátforrás(ok) |
| --- | --- |

—

válogatott szénhidrátforrás(ok)

| — | Szénhidrátforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Szénhidrátforrás(ok)

| — | Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Akut bélrendszeri felszívódási (abszorpciós) rendellenességek csökkentése

Megnövelt elektrolittartalom, és könnyen emészthető összetevők

Kutya és macska

| — | Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük feltüntetésével |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük feltüntetésével

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott)

1–2 hét

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

| — | „Akut hasmenés vagy abból való lábadozás idején.” |
| --- | --- |

—

„Akut hasmenés vagy abból való lábadozás idején.”

| — | „Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.” |
| --- | --- |

—

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Rossz emésztés kiegyenlítése (7)

7

Könnyen emészthető összetevők és alacsony zsírtartalom

Kutya és macska

Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük feltüntetésével

3–12 hét, de krónikus hasnyálmirigy-elégtelenség esetén az egész élettartam folyamán alkalmazható

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Szívműködés segítése krónikus szívelégtelenség esetén

Alacsony nátriumtartalom, megnövelt K/Na-arány

Kutya és macska

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

Kezdetben max. 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Glükózellátás szabályozása (Diabetes mellitius)

Diabetes mellitius

Glükózt gyorsan leadó szénhidrátok alacsony szintje

Kutya és macska

| — | Szénhidrátforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Szénhidrátforrás(ok)

| — | Szénhidrátok előkezelése, ha szükséges |
| --- | --- |

—

Szénhidrátok előkezelése, ha szükséges

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

| — | Összes cukor |
| --- | --- |

—

Összes cukor

| — | Fruktóz (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Fruktóz (ha hozzáadott)

| — | Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

| — | Rövid és közepes szénláncú zsírsavforrás(ok) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Rövid és közepes szénláncú zsírsavforrás(ok) (ha hozzáadott)

Kezdetben max. 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Májműködés segítése krónikus májelégtelenség esetén

| — | Jó minőségű fehérje, mérsékelt fehérjetartalom, magas esszenciális zsírsavtartalom és magas könnyen emészthető szénhidráttartalom |
| --- | --- |

—

Jó minőségű fehérje, mérsékelt fehérjetartalom, magas esszenciális zsírsavtartalom és magas könnyen emészthető szénhidráttartalom

Kutya

| — | Fehérjeforrás, illetve források |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás, illetve források

| — | Esszenciális zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom

| — | Könnyen emészthető szénhidrátok, megfelelő esetben előkezelésük megjelölésével |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető szénhidrátok, megfelelő esetben előkezelésük megjelölésével

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Összes réz |
| --- | --- |

—

Összes réz

Kezdetben legfeljebb 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás, illetve az alkalmazás időtartamának meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

A használati utasításban feltüntetendő:

„Folyamatos ivóvízellátást kell biztosítani.”

| — | Jó minőségű fehérje, mérsékelt fehérjetartalom és magas esszenciális zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Jó minőségű fehérje, mérsékelt fehérjetartalom és magas esszenciális zsírsavtartalom

Macska

| — | Fehérjeforrás, illetve források |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás, illetve források

| — | Esszenciális zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Összes réz |
| --- | --- |

—

Összes réz

Kezdetben legfeljebb 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás, illetve az alkalmazás időtartamának meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

A használati utasításban feltüntetendő:

„Folyamatos ivóvízellátást kell biztosítani.”

Lipid-anyagcsere szabályozása hiperlipidémia esetén

Alacsony zsírtartalom, magas esszenciális zsírsavtartalom

Kutya és macska

| — | Esszenciális zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Esszenciális zsírsavtartalom

| — | 3 szénatom számú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3 szénatom számú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben max. 6 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Réztartalom csökkentése a májban

Alacsony réztartalom

Kutya

Összes réz

Max. 2 hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időszak meghosszabbítása előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Túlzott testtömeg csökkentése

Alacsony energiatartalom

Kutya és macska

Energiaérték

A meghatározott testtömeg eléréséig

A használati utasításban a megfelelő napi adagot ajánlani kell.

Táplálkozással történő felépülés, gyógyulás (8)

8

Magas energiatartalom, a táplálóanyagok és jól emészthető összetevők magas koncentrációja

Kutya és macska

| — | Könnyen emészthető összetevők, és ha szükséges, kezelésük |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, és ha szükséges, kezelésük

| — | Energiaérték |
| --- | --- |

—

Energiaérték

| — | 3 és 6 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3 és 6 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Amíg a felépülés be nem fejeződik

Abban az esetben, ha a takarmányt egyenesen az emésztőszerbe juttatják, a csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazása állatorvosi felügyelet mellett.”

Bőrfunkció erősítése dermatózis és erős szőrhullás esetén

Magas esszenciális zsírsavtartalom

Kutya és macska

Esszenciális zsírsavtartalom

Max. 2. hónap

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Ellési bénulás kockázatának csökkentése

| — | Alacsony kalciumtartalom |
| --- | --- |

—

Alacsony kalciumtartalom

Tejelő tehenek

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

1–4 hét ellés előtt

A használati utasításon feltüntetendő:

„Adagolását ellés után be kell szüntetni.”

és/vagy

| — | Alacsony kation/anion arány |
| --- | --- |

—

Alacsony kation/anion arány

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

1–4 hét ellés előtt

A használati utasításon feltüntetendő:

„Adagolását ellés után be kell szüntetni.”

vagy

| — | Magas zeolittartalom (szintetikus nátrium-alumínium-szilikát) |
| --- | --- |

—

Magas zeolittartalom (szintetikus nátrium-alumínium-szilikát)

Szintetikus nátrium-alumínium-szilikát

2 hét ellés előtt

A használati utasításon feltüntetendő:

| — | „A takarmány mennyiségének maghatározásakor biztosítani kell, hogy a nátrium-alumínium-szilikát napi bevitele ne lépje túl az állatonkénti 500 grammot.” |
| --- | --- |

—

„A takarmány mennyiségének maghatározásakor biztosítani kell, hogy a nátrium-alumínium-szilikát napi bevitele ne lépje túl az állatonkénti 500 grammot.”

| — | „Adagolását ellés után be kell szüntetni.” |
| --- | --- |

—

„Adagolását ellés után be kell szüntetni.”

vagy

| — | Magas kalciumtartalom nagy mennyiségben rendelkezésre álló kalciumsók formájában |
| --- | --- |

—

Magas kalciumtartalom nagy mennyiségben rendelkezésre álló kalciumsók formájában

Teljes kalciumtartalom, kalciumforrás és mindenkori mennyiség

Az ellés első jeleitől az ellést követő két napon keresztül

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

| — | A használati utasítás, vagyis az alkalmazások száma és időtartama az ellés előtti és utáni időszakban. |
| --- | --- |

—

A használati utasítás, vagyis az alkalmazások száma és időtartama az ellés előtti és utáni időszakban.

| — | A következő szöveg: „Alkalmazás előtt takarmányozási szakértő véleményének kikérése javasolt.” |
| --- | --- |

—

A következő szöveg: „Alkalmazás előtt takarmányozási szakértő véleményének kikérése javasolt.”

Ketózis kockázatának csökkentése (9)
   (10)

9

10

Glükogén energiaforrásként működő öszszetevők

Tejelő tehén és anyajuh

| — | Glükogén energiaforrásként működő összetevők |
| --- | --- |

—

Glükogén energiaforrásként működő összetevők

| — | Propán 1,2-diol (ha glükóz prekurzorként hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Propán 1,2-diol (ha glükóz prekurzorként hozzáadott)

| — | Glicerin (ha glükóz prekurzorként hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Glicerin (ha glükóz prekurzorként hozzáadott)

3–6 hétig ellés után (11)

11

A bárány születését megelőző utolsó 6 héten és az azt követő első három héten (12)

12

Tetánia kockázatának csökkentése (hypomagnesaemia)

Magas magnéziumtartalom, könnyen hozzáférhető szénhidrátok, közepes fehérjetartalom és alacsony káliumtartalom

Kérődzők

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

| — | Összes cukor |
| --- | --- |

—

Összes cukor

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

3–10 hétig a gyors fűnövekedési szakaszok alatt

A használati utasításban útmutatást kell adni a rost és könnyen hozzáférhető energiaforrások napi adagjának arányára vonatkozóan.

Juhtakarmányok esetében a csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Speciálisan tejelő anyajuhok számára.”

Acidózis kockázatának csökkentése

Könnyen fermentálható szénhidrátok alacsony szintje és magas pufferkapacitás

Kérődzők

| — | Keményítő |
| --- | --- |

—

Keményítő

| — | Összes cukor |
| --- | --- |

—

Összes cukor

Max. 2 hónap (13)

13

A használati utasításban útmutatást kell adni a rost és a könnyen hozzáférhető energiaforrások napi adagjának arányára.

Tejelő tehenek takarmánya esetében a csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Speciálisan nagy tejhozamú tehenek számára.”

Hizlalásra tartott kérődzők takarmánya esetén a csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Speciálisan intenzíven takarmányozott számára.” (14)

Víz- és elektrolitegyensúly stabilizálása

Főként elektrolitok és könnyen felszívódó (abszorbeálható) szénhidrátok

Borjú,

malac,

bárány,

gida,

csikó

| — | Szénhidrátforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Szénhidrátforrás(ok)

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

1–7 nap (1–3 nap, ha kizárólag ezt etetik)

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

| — | „Emésztési zavarok (hasmenés) veszélye esetén, azok tartama alatt vagy azokból való lábadozáskor.” |
| --- | --- |

—

„Emésztési zavarok (hasmenés) veszélye esetén, azok tartama alatt vagy azokból való lábadozáskor.”

| — | „Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.” |
| --- | --- |

—

„Alkalmazás előtt állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Húgykőképződés kockázatának csökkentése

Alacsony foszfortartalom és magnéziumtartalom, vizeletsavasító tulajdonságok

Kérődzők

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Kén |
| --- | --- |

—

Kén

| — | Vizeletsavasító anyagok |
| --- | --- |

—

Vizeletsavasító anyagok

Max. 6 hét

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Speciálisan intenzíven táplált fiatal állatok számára.”

A használati utasításban feltüntetendő:

„Víz mindenkor álljon rendelkezésre.”

Stressz reakciók csökkentése

| — | Magas magnéziumtartalom |
| --- | --- |

—

Magas magnéziumtartalom

Sertés

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

1–7 nap

Útmutatást kell adni az olyan helyzetekről, amikor e takarmány etetése szükséges.

és/vagy

| — | Könnyen emészthető összetevők |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők

| — | Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével

| — | 3 szénatom számú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3 szénatom számú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Élettani (fiziológiai) emésztés stabilizálása

| — | Alacsony pufferkapacitás és könnyen emészthető összetevők |
| --- | --- |

—

Alacsony pufferkapacitás és könnyen emészthető összetevők

Malac

| — | Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével

| — | Pufferkapacitás |
| --- | --- |

—

Pufferkapacitás

| — | Összehúzó hatású (adstringens) anyagok forrása(i) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Összehúzó hatású (adstringens) anyagok forrása(i) (ha hozzáadott)

| — | Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott)

2–4 hét

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Emésztési zavarok veszélye esetén, azok tartama alatt vagy azokból való lábadozáskor.”

| — | Könnyen emészthető összetevők |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők

Sertés

| — | Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, ha szükséges, előkezelésük megjelölésével

| — | Összehúzó hatású (adstringens) anyagok forrása(i) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Összehúzó hatású (adstringens) anyagok forrása(i) (ha hozzáadott)

| — | Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

Nyákképző anyagok forrása(i) (ha hozzáadott)

Szorulás kockázatának csökkentése

Bélcsatornán való áthaladást serkentő anyagok

Koca

Bélcsatornán való áthaladást serkentő anyagok

10–14 napig ellés előtt és 10–14 napig ellés után

A zsírmáj szindróma kockázatának csökkentése

Alacsony energiatartalom és sok többszörösen telítetlen zsírsavat tartalmazó zsírokból származó metabolizálható energia

Tojótyúk

| — | Energiaérték (az EK-módszerrel számítva) |
| --- | --- |

—

Energiaérték (az EK-módszerrel számítva)

| — | Zsírokból származó metabolizálható energia százalékos aránya |
| --- | --- |

—

Zsírokból származó metabolizálható energia százalékos aránya

| — | Többszörösen telítetlen zsírsavtartalom |
| --- | --- |

—

Többszörösen telítetlen zsírsavtartalom

Max. 12 hét

Rossz felszívódás (malabszorpció) kiegyenlítése

Alacsony telített zsírsavtartalom és magas zsírban oldódó vitamintartalom

Baromfi, liba és galamb kivételével

| — | Telített zsírsavak százalékos aránya az összes zsírsavak vonatkozásában |
| --- | --- |

—

Telített zsírsavak százalékos aránya az összes zsírsavak vonatkozásában

| — | Összes A-vitamin |
| --- | --- |

—

Összes A-vitamin

| — | Összes D-vitamin |
| --- | --- |

—

Összes D-vitamin

| — | Összes E-vitamin |
| --- | --- |

—

Összes E-vitamin

| — | Összes K-vitamin |
| --- | --- |

—

Összes K-vitamin

Kelés után az első 2 hétben

Vékonybélfunkció krónikus elégtelenségének javítása

Könnyen, a vastagbél előtt emészthető szénhidrátok, fehérjék, zsírok

Ló (15)

15

| — | Könnyen emészthető szénhidrát-, fehérje- és zsírforrások és, ha szükséges, kezelésük |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető szénhidrát-, fehérje- és zsírforrások és, ha szükséges, kezelésük

Kezdetben hat hónapig

Útmutatást kell adni azokra az esetekre, amikor a takarmányok alkalmazása szükséges és a naponkénti többszöri kisebb adagokban történő etetés módjára vonatkozóan.

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időtartam meghosszabbítása esetén állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

A vastagbél krónikus emésztési rendellenességeinek javítása

Könnyen emészthető rost

Ló

| — | Rostforrás |
| --- | --- |

—

Rostforrás

| — | 3 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben hat hónapig

Útmutatást kell adni azokra az esetekre, amikor a takarmányok alkalmazása szükséges és az etetés módjára vonatkozóan.

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időtartam meghosszabbítása esetén az állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Stresszreakciók csökkentése

Könnyen emészthető összetevők

Ló

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Könnyen emészthető összetevők, azok kezelése, ha szükséges. |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők, azok kezelése, ha szükséges.

| — | 3 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3 szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

2–4 hétig

Útmutatást kell adni azokra az esetekre, amikor a takarmány alkalmazása szükséges.

Erős izzadásra visszavezethető elektrolitveszteség pótlása

Főként elektrolitok és könnyen felszívódó szénhidrátok

Ló

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Kloridok |
| --- | --- |

—

Kloridok

| — | Glükóz (szőlőcukor) |
| --- | --- |

—

Glükóz (szőlőcukor)

1–3 napig

Útmutatást kell adni azokra az esetekre, amelyekben a takarmány alkalmazása szükséges.

Amikor a különleges táplálkozási célokra használható takarmány a napi adag jelentős hányadát képezi, útmutatást kell adni a takarmány jellegében történő hirtelen változások okozta kockázat megelőzése érdekében.

A használati utasításban feltüntetendő:

„Víz mindig legyen az állatok előtt.”

Táplálkozással történő felépülés, gyógyulás

Létfontosságú táplálóanyagok magas koncentrációja és könnyen emészthető összetevők

Ló

| — | Könnyen emészthető összetevők és, ha szükséges, kezelésük |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető összetevők és, ha szükséges, kezelésük

| — | 3-as és 6-os szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3-as és 6-os szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Amíg a felépülés be nem következik.

Útmutatást kell adni azokra az esetekre, amelyekben a takarmány alkalmazása szükséges.

Abban az esetben, ha a takarmányt egyenesen az emésztőszervi rendszerbe juttatják, a csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazása állatorvosi felügyelet mellett.”

Májfunkciók segítése krónikus májelégtelenség esetén

Alacsony fehérjetartalom, de jó minőségű és könnyen emészthető szénhidrátok

Ló

| — | Fehérje- és rostforrások. |
| --- | --- |

—

Fehérje- és rostforrások.

| — | Könnyen emészthető szénhidrátok, és ha szükséges, kezelésük |
| --- | --- |

—

Könnyen emészthető szénhidrátok, és ha szükséges, kezelésük

| — | Metionin |
| --- | --- |

—

Metionin

| — | Kolin |
| --- | --- |

—

Kolin

| — | 3-as szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott) |
| --- | --- |

—

3-as szénatomszámú zsírsavtartalom (ha hozzáadott)

Kezdetben hat hónapig

Útmutatást kell adni a többszöri kisebb adagokban történő etetéshez.

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Az alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időtartam meghoszszabbítása estén az állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

Vesefunkciók segítésére krónikus veseelégtelenség esetén.

Alacsony, de jó minőségű fehérjetartalom és alacsony foszfortartalom.

Ló

| — | Fehérjeforrás(ok) |
| --- | --- |

—

Fehérjeforrás(ok)

| — | Kalcium |
| --- | --- |

—

Kalcium

| — | Foszfor |
| --- | --- |

—

Foszfor

| — | Kálium |
| --- | --- |

—

Kálium

| — | Magnézium |
| --- | --- |

—

Magnézium

| — | Nátrium |
| --- | --- |

—

Nátrium

Kezdetben hat hónapig

A csomagoláson, tartályon vagy címkén feltüntetendő:

„Alkalmazás előtt vagy az alkalmazási időtartam meghoszszabbítása esetén az állatorvos véleményének kikérése javasolt.”

A használati utasításon feltüntetendő:

„Víz mindig legyen az állatok előtt.”

---

(1)  HL L 268., 2003.10.18., 29. o.

1

(2)  HL L 270., 1970.12.14., 1. o.

2

(3)  Ha célszerű, az előállító átmeneti veseelégtelenségre is javasolhatja.

3

(4)  Ha a takarmányt átmeneti veseelégtelenségre javasolják, az ajánlott alkalmazási időszak kettő–négy hét.

4

(5)  Macskaeledel esetén „macskák alsó húgyúti megbetegedése” vagy „macskák urológiai szindrómája – F. U. S.” egészítheti ki a különleges takarmányozási célt.

5

(6)  Speciális érzékenységre alkalmazható takarmány esetén az „összetevő és táplálóanyag” kifejezés helyébe a speciális érzékenységre való hivatkozás lép.

6

(7)  Az előállító a különleges takarmányozási célt kiegészítheti „exokrin hasnyálmirigy-elégtelenség” hivatkozással.

7

(8)  Macskaeledelek esetében az előállítónak ki kell egészíteni a különleges táplálkozási célt a „macskafélék zsírmáj kialakulására” utalással.

8

(9)  A „ketózis” szó helyébe „acetonémia” léphet.

9

(10)  Az előállítók ketózisból való lábadozás esetére is ajánlhatják.

10

(11)  Tejelő tehenek takarmánya esetén.

11

(12)  Anyajuhok takarmánya esetén.

12

(13)  Tejelő tehenek takarmánya esetén: max. 2 hónap a laktációs időszak kezdetétől.

13

(14)  Az érintett kérődzőkategóriát meg kell jelölni.

14

(15)  Idős állatok különleges igényeinek megfelelő takarmányok esetén (könnyen elfogyasztható összetevők) az „idős állatok” megnevezéssel ki kell egészíteni az állatfajok és -kategóriák megnevezést.

15

---

II. MELLÉKLET

A.   RÉSZ

A hatályon kívül helyezett irányelv és egymást követő módosításainak listája

(lásd a 2. cikket)

| A Bizottság 94/39/EK irányelve | (HL L 207., 1994.8.10., 20. o.) |
| --- | --- |
| A Bizottság 95/9/EK irányelve | (HL L 91., 1995.4.22., 35. o.) |
| A Bizottság 2002/1/EK irányelve | (HL L 5., 2002.1.9., 8. o.) |
| A Bizottság 2008/4/EK irányelve | (HL L 6., 2008.1.10., 4. o.) |

A Bizottság 94/39/EK irányelve

(HL L 207., 1994.8.10., 20. o.)

A Bizottság 95/9/EK irányelve

(HL L 91., 1995.4.22., 35. o.)

A Bizottság 2002/1/EK irányelve

(HL L 5., 2002.1.9., 8. o.)

A Bizottság 2008/4/EK irányelve

(HL L 6., 2008.1.10., 4. o.)

B.   RÉSZ

A nemzeti jogba való átültetésre előírt határidők listája

(lásd a 2. cikket)

| Irányelv | Az átültetés határideje |
| --- | --- |
| 94/39/EK | 1995. június 30. |
| 95/9/EK | 1995. június 30. |
| 2002/1/EK | 2002. november 20. |
| 2008/4/EK | 2008. július 30. |

Irányelv

Az átültetés határideje

94/39/EK

1995. június 30.

95/9/EK

1995. június 30.

2002/1/EK

2002. november 20.

2008/4/EK

2008. július 30.

---

III. MELLÉKLET

Megfelelési táblázat

| 94/39/EK irányelv | Ez az irányelv |
| --- | --- |
| 1. cikk | 1. cikk |
| 2. cikk | — |
| — | 2. cikk |
| 3. cikk | 3. cikk |
| — | 4. cikk |
| Melléklet | I. Melléklet |
| — | II. Melléklet |
| — | III. Melléklet |

94/39/EK irányelv

Ez az irányelv

1. cikk

1. cikk

2. cikk

—

—

2. cikk

3. cikk

3. cikk

—

4. cikk

Melléklet

I. Melléklet

—

II. Melléklet

—

III. Melléklet

---

II Az EK-Szerződés/Euratom-Szerződés alapján elfogadott jogi aktusok, amelyek közzététele nem kötelező

HATÁROZATOK

Tanács

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/23

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. január 28.)

az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás megkötéséről

(2008/202/EK)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre és különösen annak 133. cikkére, a 300. cikke (2) bekezdésének első mondatával összefüggésben,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

mivel:

| (1) | a Tanács 1993. április 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat kezdjen vámügyi együttműködési megállapodásokról a Közösség legjelentősebb kereskedelmi partnereivel. |
| --- | --- |

(1)

a Tanács 1993. április 5-én felhatalmazta a Bizottságot, hogy az Európai Közösség nevében tárgyalásokat kezdjen vámügyi együttműködési megállapodásokról a Közösség legjelentősebb kereskedelmi partnereivel.

| (2) | az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást jóvá kell hagyni, |
| --- | --- |

(2)

az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodást jóvá kell hagyni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló megállapodás az Európai Közösség nevében ezennel jóváhagyásra kerül.

A megállapodás szövegét csatolták e határozathoz.

2. cikk

A Bizottság – a tagállamok képviselőinek támogatásával – képviseli a Közösséget a megállapodás 21. cikke által létrehozott vám-együttműködési vegyes bizottságban.

3. cikk

A Tanács elnöke ezennel felhatalmazást kap, hogy kijelölje a megállapodásnak a Közösség nevében történő aláírására jogosult személyeket.

4. cikk

A megállapodás 22. cikkében előírt értesítést a Közösség részéről a Tanács elnöke teszi meg (1).

5. cikk

Ezt a határozatot közzé kell tenni az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

Kelt Brüsszelben, 2008. január 28-án.

a Tanács részéről

az elnök

D. RUPEL

---

(1)  A megállapodás hatálybalépésének időpontját a Tanács Főtitkársága teszi közzé az Európai Unió Hivatalos Lapjában.

1

Európai Unió Hivatalos Lapjában

---

Az Európai Közösség és a Japán Kormány közötti, együttműködésről és vámügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló

MEGÁLLAPODÁS

megkötéséről

Az EURÓPAI KÖZÖSSÉG és a JAPÁN KORMÁNY (a továbbiakban: a „szerződő felek”),

FIGYELEMBE VÉVE a Japán és az Európai Közösség (a továbbiakban: „a Közösség”) közötti kereskedelmi kapcsolatok fontosságát, és a szerződő felek azon óhaját, hogy mindkét fél előnyére hozzájáruljanak ezeknek a kapcsolatoknak a harmonikus fejlődéséhez;

ABBAN A MEGGYŐZŐDÉSBEN, hogy e cél elérése érdekében vállalniuk kell a vámügyi együttműködés fejlesztését;

FIGYELEMMEL a szerződő felek közötti, vámeljárásokkal kapcsolatos vámügyi együttműködés fejlődésére;

FIGYELEMBE VÉVE, hogy a vámjogszabályokat sértő cselekmények mindkét szerződő fél gazdasági, pénzügyi és kereskedelmi érdekeit károsítják, és felismerve annak fontosságát, hogy biztosítani kell a vámok és egyéb díjak pontos megállapítását;

MEGGYŐZŐDVE arról, hogy az ilyen cselekmények elleni fellépés a vámhatóságok közötti együttműködés révén hatékonyabbá tehető;

ELISMERVE a vámhatóságok jelentős szerepét és a vámeljárások fontosságát a kereskedelem megkönnyítésének előmozdításában;

TEKINTETTEL ARRA, hogy a vámügyi intézkedések, illetve a szellemi tulajdonjogok megsértése elleni küzdelem iránt mindkét szerződő fél nagyfokú elkötelezettséget tanúsít;

TEKINTETTEL a szerződő felek által már elfogadott vagy alkalmazott nemzetközi egyezményekben előírt kötelezettségekre, valamint a Kereskedelmi Világszervezet (a továbbiakban: „WTO”) által felvállalt vámügyi tevékenységekre;

TEKINTETTEL a Vám-együttműködési Tanács (a továbbiakban: „CCC”) 1953. december 5-i, a kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló ajánlására;

MIVEL 1991-ben az Európai Közösség és tagállamai és Japán közötti kapcsolatokról szóló együttes nyilatkozat általános iránymutatásokat fogalmazott meg a szerződő felek közötti kapcsolatokat illetően, és meghatározta a kapcsolatok további fejlesztéséhez szükséges eljárási célkitűzéseket,

A KÖVETKEZŐKBEN ÁLLAPODTAK MEG:

I.   CÍM

ÁLTALÁNOS RENDELKEZÉSEK

1. cikk

Fogalommeghatározások

E megállapodás alkalmazásában:

| a) | „vámjogszabályok”: Japán vagy a Közösség valamennyi, az áruk behozatalát, kivitelét, az árutovábbítást és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó törvénye és rendelete, beleértve a vámhatóságok illetékességébe tartozó tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket; |
| --- | --- |

a)

„vámjogszabályok”: Japán vagy a Közösség valamennyi, az áruk behozatalát, kivitelét, az árutovábbítást és bármely más vámeljárás alá helyezését szabályozó törvénye és rendelete, beleértve a vámhatóságok illetékességébe tartozó tiltó, korlátozó és ellenőrző intézkedéseket;

| b) | „a szerződő fél törvényei és rendeletei” és „az egyes szerződő felek törvényei és rendeletei”: Japán törvényei és rendeletei, vagy a Közösség törvényei és rendeletei, a szövegkörnyezettől függően; |
| --- | --- |

b)

„a szerződő fél törvényei és rendeletei” és „az egyes szerződő felek törvényei és rendeletei”: Japán törvényei és rendeletei, vagy a Közösség törvényei és rendeletei, a szövegkörnyezettől függően;

| c) | „vámhatóság”: Japánban a Pénzügyminisztérium, a Közösségben pedig az Európai Közösségek Bizottságának a vámügyekben illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai; |
| --- | --- |

c)

„vámhatóság”: Japánban a Pénzügyminisztérium, a Közösségben pedig az Európai Közösségek Bizottságának a vámügyekben illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai;

| d) | „megkereső hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amely e megállapodás alapján segítséget kér; |
| --- | --- |

d)

„megkereső hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amely e megállapodás alapján segítséget kér;

| e) | „megkeresett hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amelytől e megállapodás alapján segítséget kérnek; |
| --- | --- |

e)

„megkeresett hatóság”: az egyik szerződő fél vámhatósága, amelytől e megállapodás alapján segítséget kérnek;

| f) | „személyes adatok”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó valamennyi információ; |
| --- | --- |

f)

„személyes adatok”: egy azonosított vagy azonosítható természetes személyre vonatkozó valamennyi információ;

| g) | „vámjogszabályokat sértő cselekmények”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy arra tett kísérlet; |
| --- | --- |

g)

„vámjogszabályokat sértő cselekmények”: a vámjogszabályok bármely megsértése vagy arra tett kísérlet;

| h) | „személy”: bármely, áruk behozatalát, kivitelét vagy továbbítását végző természetes személy, bármely jogi személy, vagy bármely jogi személyiség nélküli testület, amelyet a szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelően hoztak létre vagy szerveztek meg; valamint |
| --- | --- |

h)

„személy”: bármely, áruk behozatalát, kivitelét vagy továbbítását végző természetes személy, bármely jogi személy, vagy bármely jogi személyiség nélküli testület, amelyet a szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelően hoztak létre vagy szerveztek meg; valamint

| i) | „tájékoztatás”: adatok, okmányok, jelentések és egyéb, bármely formában – elektronikusan is – megjelenő közlemények. |
| --- | --- |

i)

„tájékoztatás”: adatok, okmányok, jelentések és egyéb, bármely formában – elektronikusan is – megjelenő közlemények.

2. cikk

Területi hatály

E megállapodást egyrészről Japán területén kell alkalmazni, ahol annak vámjogszabályai hatályosak, és másrészről az Európai Közösséget létrehozó szerződés hatálya alá tartozó területeken, a Szerződésben rögzített feltételek szerint.

3. cikk

Végrehajtás

Ezt a megállapodást a szerződő felek törvényekkel és rendeleteikkel összhangban hajtják végre a vámhatóságaik rendelkezésére álló erőforrások felhasználásával.

4. cikk

Az együttműködés hatálya

(1)   Ebben a megállapodásban a vámügyi együttműködés kiterjed a vámjogszabályok alkalmazásával összefüggő valamennyi területre.

(2)   A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével vállalják a vámügyi együttműködés fejlesztését. A szerződő felek együttműködnek különösen:

| a) | a biztonságos és gyors információcsere megkönnyítése érdekében a vámhatóságaik közötti kommunikációs csatornák kialakításával és fenntartásával; |
| --- | --- |

a)

a biztonságos és gyors információcsere megkönnyítése érdekében a vámhatóságaik közötti kommunikációs csatornák kialakításával és fenntartásával;

| b) | a vámhatóságaik közötti hatékony koordináció megkönnyítésével; valamint |
| --- | --- |

b)

a vámhatóságaik közötti hatékony koordináció megkönnyítésével; valamint

| c) | minden egyéb, ezzel a megállapodással kapcsolatos igazgatási ügyben, amely időről időre együttes fellépést követelhet meg. |
| --- | --- |

c)

minden egyéb, ezzel a megállapodással kapcsolatos igazgatási ügyben, amely időről időre együttes fellépést követelhet meg.

(3)   A szerződő felek arra is kötelezettséget vállalnak, hogy vámhatóságaik révén együttműködést folytassanak annak érdekében, hogy vámügyi területen – a nemzetközi szabályokkal összhangban – kereskedelmet könnyítő intézkedéseket dolgozhassanak ki.

5. cikk

A segítségnyújtás hatálya

(1)   A szerződő felek vámhatóságaik közreműködésével segítséget nyújtanak egymásnak saját illetékességi területükön és a rendelkezésükre álló erőforrások keretein belül, az e megállapodásban rögzített módon és feltételek mellett, a vámjogszabályok megfelelő alkalmazásának biztosítása érdekében, mindenekelőtt a szóban forgó jogszabályokat sértő cselekmények megelőzésével, kivizsgálásával és leküzdésével.

(2)   Vámügyekben az e megállapodás szerinti segítségnyújtást a szerződő felek e megállapodás alkalmazása területén illetékes vámhatóságai biztosítják. Ez nem sérti egyik szerződő fél nemzetközi megállapodások alapján büntetőügyekben történő kölcsönös igazgatási segítségnyújtásra vonatkozó jogait és kötelezettségeit, illetve az egyes szerződő felek törvényeit és rendeleteit sem. Nem terjed ki az igazságügyi szervek kérésére gyakorolt hatáskörök alapján gyűjtött információkra sem.

(3)   A vámok, adók és bírságok beszedéséhez nyújtott segítségre ez a megállapodás nem terjed ki.

6. cikk

Kapcsolat más nemzetközi megállapodásokkal

(1)   E megállapodás rendelkezései nem érintik a szerződő felek bármely más nemzetközi megállapodás alapján fennálló jogait és kötelezettségeit.

(2)   Az (1) bekezdés rendelkezéseitől eltérve, ennek a megállapodásnak a rendelkezései elsőbbséggel rendelkeznek bármely, a Közösség egyes tagállamai és Japán között megkötött vagy megköthető, a vámügyi együttműködésről és kölcsönös igazgatási segítségnyújtásról szóló kétoldalú megállapodás rendelkezéseivel szemben, amennyiben ez utóbbi rendelkezései az e megállapodásban foglalt rendelkezésekkel összeegyeztethetetlenek.

(3)   E megállapodás rendelkezései nem érintik az e megállapodás alapján megszerzett, a Közösség számára jelentőséggel bíró információknak a Bizottság illetékes hivatalai és a Közösség tagállamainak vámhatóságai közötti közlésére irányadó közösségi rendelkezéseket.

II.   CÍM

VÁMÜGYI EGYÜTTMŰKÖDÉS

7. cikk

Vámeljárásokhoz kapcsolódó együttműködés

Az áruk jogszerű mozgásának megkönnyítése céljából, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, a vámhatóságok információkat és tapasztalatokat cserélnek a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.

8. cikk

Technikai együttműködés

A vámhatóságok e célkitűzések elérése érdekében, e megállapodás rendelkezéseivel összhangban, egymás számára technikai segítségnyújtást, illetve szakember- és tapasztalatcserét biztosíthatnak a vámtechnikák és -eljárások fejlesztését célzó intézkedésekkel, valamint a számítógépes rendszerekkel kapcsolatban.

9. cikk

Nemzetközi szervezeteken belül folytatott tanácskozások

A vámhatóságok törekednek arra, hogy fejlesszék és megerősítsék együttműködésüket a közös érdeket képviselő területeken, a megfelelő nemzetközi szervezetek – mint a CCC és a WTO – keretében vámügyi kérdésekről folyó tanácskozások segítése céljából.

III.   CÍM

KÖLCSÖNÖS IGAZGATÁSI SEGÍTSÉGNYÚJTÁS

10. cikk

Segítségnyújtás megkeresés alapján

(1)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság megad minden olyan lényeges információt, amely lehetővé teszi a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályainak helyes alkalmazását, beleértve azokat az információkat, amelyek a szóban forgó vámjogszabályokat sértő, illetve esetlegesen sértő, megállapított vagy tervezett tevékenységekre vonatkoznak.

Megkeresés alapján a megkeresett hatóság tájékoztatja a megkereső hatóságot azokról a tevékenységekről, amelyek a megkereső hatóság szerinti szerződő fél megkereső hatóságának vámjogszabályai megsértését eredményezhetik, például nem szabályos vámáru-nyilatkozatokat és származási bizonyítványokat, számlákat vagy más okmányokat, amelyekről ismert vagy gyanított, hogy nem szabályosak vagy hamisítottak.

(2)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság tájékoztatást nyújt arról, hogy

| a) | az egyik szerződő fél területéről exportált árukat megfelelően importálták-e a másikba, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával; valamint |
| --- | --- |

a)

az egyik szerződő fél területéről exportált árukat megfelelően importálták-e a másikba, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával; valamint

| b) | az egyik szerződő fél területére importált árukat megfelelően exportálták-e a másikból, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával. |
| --- | --- |

b)

az egyik szerződő fél területére importált árukat megfelelően exportálták-e a másikból, adott esetben az árukra alkalmazott vámeljárás pontosításával.

(3)   A megkereső hatóság kérésére a megkeresett hatóság a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeinek és rendeleteinek keretében a következőkről nyújt tájékoztatást, illetve azok különleges megfigyelését biztosítja:

| a) | olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekményekben; |
| --- | --- |

a)

olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekményekben;

| b) | olyan helyszínek, ahol úgy halmoztak vagy halmozhatnak fel készleteket, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy ezeket az árukat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják; |
| --- | --- |

b)

olyan helyszínek, ahol úgy halmoztak vagy halmozhatnak fel készleteket, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy ezeket az árukat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják;

| c) | olyan áruk, amelyeket úgy szállítottak vagy szállíthatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják; és |
| --- | --- |

c)

olyan áruk, amelyeket úgy szállítottak vagy szállíthatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják; és

| d) | olyan szállítóeszközök, amelyeket úgy használnak vagy használhatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják. |
| --- | --- |

d)

olyan szállítóeszközök, amelyeket úgy használnak vagy használhatnak, hogy alapos okkal feltételezhető, hogy azokat a megkereső hatóság szerinti szerződő fél vámjogszabályait sértő cselekmények során való felhasználásra szánják.

11. cikk

Önkéntes segítségnyújtás

A szerződő felek, saját kezdeményezésükre és az egyes szerződő felek törvényeivel és rendeleteivel összhangban segítik egymást, amennyiben ezt a vámjogszabályok helyes alkalmazásához szükségesnek tartják, különösen az olyan helyzetekben, amelyek jelentős kárt okozhatnak a másik szerződő fél gazdaságának, közegészségügyének, közbiztonságának vagy egyéb létfontosságú érdekének, különösen a következőkre vonatkozó információk megadásával:

| a) | olyan tevékenységek, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekmények vagy annak látszatát keltik, és amelyek a másik szerződő fél számára jelentőséggel bírhatnak; |
| --- | --- |

a)

olyan tevékenységek, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekmények vagy annak látszatát keltik, és amelyek a másik szerződő fél számára jelentőséggel bírhatnak;

| b) | olyan új eszközök vagy módszerek, amelyeket vámjogszabályokat sértő cselekmények során alkalmaznak; |
| --- | --- |

b)

olyan új eszközök vagy módszerek, amelyeket vámjogszabályokat sértő cselekmények során alkalmaznak;

| c) | olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabályokat sértő cselekmények tárgyát képezik; |
| --- | --- |

c)

olyan áruk, amelyekről ismert, hogy vámjogszabályokat sértő cselekmények tárgyát képezik;

| d) | olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak vámjogszabályokat sértő cselekményekben; valamint |
| --- | --- |

d)

olyan személyek, akikkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy érintettek vagy érintettek voltak vámjogszabályokat sértő cselekményekben; valamint

| e) | olyan szállítóeszközök, amelyekkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő cselekmények során használták vagy használják, illetve használhatják. |
| --- | --- |

e)

olyan szállítóeszközök, amelyekkel kapcsolatban alapos okkal feltételezhető, hogy azokat vámjogszabályokat sértő cselekmények során használták vagy használják, illetve használhatják.

12. cikk

A segítségnyújtás iránti megkeresés formája és tartalma

(1)   A e megállapodáson alapuló megkereséseket írásban kell elkészíteni. A megkeresés teljesítéséhez szükséges okmányokat csatolni kell. Ha a helyzet sürgőssége megkívánja, szóbeli megkeresés is elfogadható, de azt írásban haladéktalanul meg kell erősíteni.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti megkeresések a következő információkat tartalmazzák:

| a) | a megkereső hatóságot; |
| --- | --- |

a)

a megkereső hatóságot;

| b) | a kért intézkedést; |
| --- | --- |

b)

a kért intézkedést;

| c) | a megkeresés célját és okát; |
| --- | --- |

c)

a megkeresés célját és okát;

| d) | minél pontosabb és átfogóbb adatokat azokról a személyekről, akikre a vizsgálatok irányulnak; |
| --- | --- |

d)

minél pontosabb és átfogóbb adatokat azokról a személyekről, akikre a vizsgálatok irányulnak;

| e) | a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását; valamint |
| --- | --- |

e)

a vonatkozó tények és a már elvégzett vizsgálatok összefoglalását; valamint

| f) | a kapcsolódó jogi eszközöket. |
| --- | --- |

f)

a kapcsolódó jogi eszközöket.

(3)   A megkereséseket olyan nyelven kell benyújtani, amely mind a megkeresett, mind a megkereső hatóság számára elfogadható. Ez a követelmény – szükség szerinti mértékben – alkalmazható az (1) bekezdés szerinti megkereséshez csatolt okmányokra is.

(4)   Amennyiben a megkeresés nem felel meg a fentiekben meghatározott formai követelménynek, kérhető annak helyesbítése vagy kiegészítése; időközben a megkeresett hatóság óvintézkedéseket foganatosíthat.

13. cikk

A megkeresések teljesítése

(1)   A segítségnyújtás iránti megkeresés teljesítése érdekében a megkeresett hatóság, saját hatáskörében és a rendelkezésére álló erőforrások erejéig, minden indokolt intézkedést megtesz, a már birtokában lévő információk átadásával, a megfelelő vizsgálatok elvégzésével vagy azok elvégzésének megszervezésével.

(2)   A segítségnyújtás iránti megkereséseket a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél törvényeivel és rendeleteivel összhangban kell teljesíteni.

(3)   A megkereső hatóság kellően feljogosított tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartása mellett – jelen lehetnek a megkeresett hatóság hivatali helyiségeiben, hogy ott megszerezzék azokat az információkat, amelyekre a megkereső hatóságnak e megállapodás alkalmazásában szüksége van az olyan tevékenységekkel kapcsolatban, amelyek vámjogszabályokat sértő cselekményt jelentenek vagy jelenthetnek.

(4)   A megkereső hatóság kellően meghatalmazott tisztviselői – a megkeresett hatóság beleegyezésével és az általa megállapított feltételek betartásával – jelen lehetnek az utóbbi joghatósága alatt konkrét ügyekben elvégzett vizsgálatoknál.

(5)   Amennyiben a megkeresés nem teljesíthető, a megkereső hatóságot erről a tényről haladéktalanul értesíteni kell, ismertetve az indokokat. Az indokok ismertetéséhez csatolhatók azok a vonatkozó információk, amelyek a megkeresett hatóság megítélése szerint a megkereső hatóság számára segítséget jelenthetnek.

(6)   A megkeresett hatóság, amennyiben azt a megkereső hatóság kéri és amikor helyénvalónak ítéli, értesíti a megkereső hatóságot arról, hogy mikor és hol hoz intézkedéseket a segítségnyújtás iránti megkeresésre, az említett intézkedések összehangolhatósága érdekében.

14. cikk

Az információk közlésének formája

(1)   A megkeresett hatóság a vizsgálatok eredményeit, valamint a kapcsolódó dokumentumokat és egyéb információkat írásban továbbítja a megkereső hatóságnak.

(2)   Ezek az információk elektronikus formában közölhetők.

15. cikk

Kivételek a segítségnyújtási kötelezettség alól

(1)   A segítségnyújtás visszautasítható vagy megtagadható, illetőleg bizonyos feltételek vagy követelmények teljesüléséhez köthető olyan esetekben, amikor a megkeresett hatóság szerinti szerződő fél úgy ítéli meg, hogy az e megállapodás alapján nyújtott segítség sértené a Közösség vagy Japán bármely tagállamának szuverenitását, biztonságát, közrendjét vagy a 16. cikk (2) bekezdésében foglalt más létfontosságú érdekét.

Mindenekelőtt, bármelyik szerződő fél korlátozhatja a másik szerződő féllel közölt információkat, ha az utóbbi szerződő fél nem tudja az előbbi szerződő fél által kért biztosítékot megadni a titoktartásra vagy az információk felhasználási céljának korlátozására vonatkozóan.

(2)   A segítségnyújtást a megkeresett hatóság megtagadhatja olyan indokkal, hogy valamely folyamatban lévő vizsgálatot zavarna, ideértve a megfelelő igazságszolgáltató szervek által végzett nyomozást, büntetőeljárást vagy bírósági eljárást, valamint közigazgatási eljárást. Ilyen esetben a megkeresett hatóság konzultál a megkereső hatósággal, annak meghatározására, hogy a segítség megadható-e a megkeresett hatóság által esetlegesen megkövetelt feltételekre és szabályokra is figyelemmel.

(3)   Amikor a megkereső hatóság olyan segítséget kér, amelyet felkérés esetén saját maga nem tudna biztosítani, erre fel kell hívnia a figyelmet megkeresésében. Ekkor a megkeresett hatóság határoz az ilyen megkeresésre való válaszadás módjáról.

(4)   Az (1) és (2) bekezdésekben említett esetekben a megkeresett hatóság határozatát és annak indokait a megkereső hatósággal indokolatlan késedelem nélkül közölni kell.

16. cikk

Információcsere és titoktartás

(1)   Az e megállapodás alapján, bármilyen formában közölt információkat – az egyes szerződő felek törvényeinek és rendeleteinek megfelelőn – bizalmas jellegűként kell kezelni, és az adatvédelmet ki kell terjeszteni a hasonló információkra az információkat megszerző vámhatóság szerint illetékes szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei, illetve a közösségi hatóságokra alkalmazandó megfelelő rendelkezések alapján, eltekintve attól, ha az információkat átadó szerződő fél előzetes beleegyezését adja az ilyen információk nyilvánosságra hozatalához.

(2)   Személyes adatok cseréjére csak abban az esetben kerülhet sor, ha az a szerződő fél, amely azokat megkapná, vállalja, hogy ezeket az adatokat legalább ugyanolyan módon védi, mint ahogyan adott esetben az azokat átadó szerződő fél tenné. Az a szerződő fél, amely az információkat átadná, nem írhat elő olyan követelményeket, amelyek szigorúbbak, mint azok, amelyeket a saját joghatósága alatt alkalmaz.

A szerződő feleknek tájékoztatják egymást törvényeikről és rendeleteikről, ideértve szükség szerint a Közösség tagállamaiét is.

(3)   A megszerzett információkat kizárólag e megállapodás céljaira lehet felhasználni. Ha a szerződő felek valamelyike ilyen információkat más célokra kíván felhasználni, előzőleg meg kell szereznie annak a vámhatóságnak az írásos beleegyezését, amely az információkat megadta. Az ilyen felhasználásra ezt követően az említett hatóság esetleges korlátozásai vonatkoznak.

(4)   A (3) bekezdés nem akadályozza meg, hogy az e megállapodással kapcsolatban megszerzett információkat a vámjogszabályokat sértő cselekmények tekintetében indított későbbi közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználják. A szerződő felek ezért adatnyilvántartásaikban, jelentéseikben és tanúvallomásaikban, valamint a közigazgatási eljárásokban bizonyítékként felhasználhatják az e megállapodás rendelkezéseivel összhangban megszerzett információkat. Azt a vámhatóságot, amely az információkat kiadta, értesítik e felhasználásukról.

(5)   E cikk (3) bekezdésének ellenére – kivéve, ha az információt szolgáltató vámhatóságtól más értesítést nem kapott – az információkat megkapó vámhatóság az e megállapodás alapján kapott információkat megadhatja saját szerződő felének megfelelő igazságszolgáltatási szervei számára. Ezek a szervek ezeket az információkat csak a vámjogszabályok helyes alkalmazásához használhatják fel, az e megállapodás 16. és 17. cikkében megállapított feltételekre is figyelemmel.

(6)   Ez a cikk nem zárja ki az információk felhasználását vagy nyilvánosságra hozatalát, amennyiben erre vonatkozó kötelezettség létezik annak a szerződő félnek a törvényeiben és rendeleteiben, amelyhez az a vámhatóság tartozik, amely azokat megkapta. Ez a vámhatóság, amennyiben lehetséges, minden ilyen nyilvánosságra hozatalról előzetesen értesíti azt a vámhatóságot, amely az információkat megadta.

A címzett szerződő félnek – kivéve, ha az információt megadó szerződő féllel másként állapodott meg – amikor csak lehetséges, minden, az előbbi szerződő fél vonatkozó törvényei és rendeletei szerinti, valamennyi rendelkezésre álló intézkedést meg kell hoznia az információk titkosságának fenntartása és a személyes adatok védelme érdekében, amikor harmadik fél vagy más hatóság az érintett információk nyilvánosságra hozatalát kéri.

17. cikk

Büntetőeljárások

Az egyik szerződő fél vámhatósága által a másik szerződő fél vámhatósága számára az e megállapodás alapján átadott információkat az utóbbi szerződő fél nem használhatja fel bíróság vagy bíró által lefolytatott büntetőeljárás során.

18. cikk

A segítségnyújtás költségei

(1)   Az e megállapodás végrehajtása során felmerült költségeket a megfelelő szerződő felek viselik.

(2)   Ha a megkeresés teljesítése során világossá válik, hogy a megkeresés teljesítése rendkívüli jellegű kiadásokkal jár, a vámhatóságok konzultációt folytatnak annak megállapítása érdekében, hogy a végrehajtás milyen feltételek és szabályok alapján folytatódhat.

IV.   CÍM

ZÁRÓ RENDELKEZÉSEK

19. cikk

Címsorok

E megállapodás címeinek címsorai és cikkei kizárólag a hivatkozás megkönnyítését szolgálják, és nem befolyásolják e megállapodás értelmezését.

20. cikk

Konzultáció

Az e megállapodás értelmezésével és végrehajtásával kapcsolatban felmerült valamennyi kérdést és vitát a szerződő felek kölcsönös konzultáció útján rendezik.

21. cikk

Vám-együttműködési vegyes bizottság

(1)   Létrejön a vám-együttműködési vegyes bizottság, amely a japán Pénzügyminisztérium és Külügyminisztérium, valamint az Európai Közösség vámügyekkel foglalkozó tisztviselőiből áll. Mindkét szerződő fél részéről eseti alapon bevonhatók még olyan tisztviselők, akik a megvitatandó kérdésekkel kapcsolatos szaktudással rendelkeznek. A vegyes bizottság a kölcsönösen jóváhagyott helyen, időpontban és napirenddel ülésezik.

(2)   A vám-együttműködési vegyes bizottság többek között

| a) | felügyeli e megállapodás megfelelő érvényesülését; |
| --- | --- |

a)

felügyeli e megállapodás megfelelő érvényesülését;

| b) | megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a vámügyi együttműködéshez e megállapodás célkitűzéseinek megfelelően szükségesek; |
| --- | --- |

b)

megteszi azokat az intézkedéseket, amelyek a vámügyi együttműködéshez e megállapodás célkitűzéseinek megfelelően szükségesek;

| c) | véleményt cserél a vámügyi együttműködés tekintetében közös érdeklődésre számot tartó bármely kérdésről, ideértve a jövőbeli intézkedéseket és az azokhoz rendelt erőforrásokat; |
| --- | --- |

c)

véleményt cserél a vámügyi együttműködés tekintetében közös érdeklődésre számot tartó bármely kérdésről, ideértve a jövőbeli intézkedéseket és az azokhoz rendelt erőforrásokat;

| d) | az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását elősegítő megoldásokra tesz ajánlást; valamint |
| --- | --- |

d)

az e megállapodás célkitűzéseinek megvalósítását elősegítő megoldásokra tesz ajánlást; valamint

| e) | elfogadja saját eljárási szabályzatát. |
| --- | --- |

e)

elfogadja saját eljárási szabályzatát.

22. cikk

Hatálybalépés és időtartam

(1)   E megállapodás annak a hónapnak az első napján lép hatályba, amely azt a dátumot követi, amikor a szerződő felek – diplomáciai jegyzékek egymás közti kicserélésével – értesítették egymást az ehhez szükséges eljárások befejezéséről.

(2)   E megállapodás a szerződő felek kölcsönös egyetértésével módosítható, diplomáciai jegyzékek kicserélésével. A módosítások az (1) bekezdésben említettekkel azonos feltételekkel lépnek hatályba, kivéve ha a szerződő felek másként állapodnak meg.

(3)   Bármelyik szerződő fél felmondhatja ezt a megállapodást, a másiknak küldött írásos értesítés útján. A szerződés felmondása a másik Szerződő Fél értesítése napjától számított harmadik hónap elteltével lép hatályba. Azokat a segítség iránti megkereséseket, amelyek a megállapodás megszüntetése előtt érkeznek be, e megállapodás rendelkezéseinek megfelelően kell teljesíteni.

23. cikk

Hiteles szövegek

E megállapodás két-két eredeti példányban készült angol, bolgár, cseh, dán, észt, finn, francia, görög, holland, lengyel, lett, litván, magyar, máltai, német, olasz, portugál, román, spanyol, svéd, szlovák, szlovén, valamint japán nyelven; a szövegek mindegyike egyaránt hiteles. Eltérő értelmezés esetén az angol és a japán szöveg mérvadó a többi nyelven készült szöveggel szemben.

Fentiek hiteléül, az alulírott, erre kellően feljogosított személyek aláírták ezt a megállapodást.

Kelt Brüsszelben, 2008. év január havának harmincadik napján.

Az Európai Közösség részéről

Image

Image

Japán Kormánya részéről

Image

---

IV Egyéb jogi aktusok

EURÓPAI GAZDASÁGI TÉRSÉG

EFTA Felügyeleti Hatóság

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/30

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

329/05/COL

(2005. december 20.)

az állami támogatások anyagi jogi és eljárásjogi szabályainak a megfelelő intézkedésekre vonatkozó javaslatot tartalmazó ötvennegyedik módosításáról

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra (1) és különösen annak 61–63. cikkére és 26. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra (2), és különösen annak 24. cikkére, 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, valamint 3. jegyzőkönyve I. részének 1. cikkére és 3. jegyzőkönyve II. részének 18. és 19. cikkére,

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 24. cikke értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóságnak kell érvényre juttatnia az EGT-megállapodás állami támogatásra vonatkozó rendelkezéseit;

MIVEL a felügyeleti és bírósági megállapodás 5. cikke (2) bekezdésének b) pontja alapján az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles közleményeket és iránymutatásokat kiadni az EGT-megállapodás által szabályozott ügyekben, amennyiben a fenti megállapodás, vagy a felügyeleti és bírósági megállapodás kifejezetten így rendelkezik, vagy amennyiben az EFTA Felügyeleti Hatóság ezt szükségesnek ítéli;

EMLÉKEZTETVE az EFTA Felügyeleti Hatóság által 1994. január 19-én elfogadott, állami támogatással kapcsolatos eljárási és anyagi szabályokra (3)
   (4),

MIVEL 2005. szeptember 6-án az Európai Bizottság új közleményt fogadott el azokról az elvekről, amelyek szerint értékeli a repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó szabályok alkalmazását (5),

MIVEL ez a közlemény az Európai Gazdasági Térséget is érinti;

MIVEL az Európai Gazdasági Térség teljes területén biztosítani kell az EGT állami támogatásokról szóló szabályainak egységes alkalmazását;

MIVEL az EGT-Megállapodás XV. mellékletének végén található „Általános rendelkezések” cím II. pontja értelmében az EFTA Felügyeleti Hatóság köteles az Európai Bizottsággal folytatott konzultációt követően az Európai Bizottság által elfogadott jogi aktusoknak megfelelő jogi aktusokat elfogadni;

Az Európai Bizottsággal való konzultációt követően;

FELIDÉZVE, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság e témában 2005. november 7-i keltezésű levelek útján konzultált az EFTA-államokkal,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | Az állami támogatásokról szóló iránymutatásokat módosítani kell egy repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásról szóló új, 30A. fejezet bevezetésével. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat I. mellékletében megfogalmazott szükséges intézkedések meghozatalát. |
| --- | --- |

1.

Az állami támogatásokról szóló iránymutatásokat módosítani kell egy repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásról szóló új, 30A. fejezet bevezetésével. Az új fejezet e határozat I. mellékletében található. A Felügyeleti Hatóság javasolja az e határozat I. mellékletében megfogalmazott szükséges intézkedések meghozatalát.

| 2. | Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat másolatát, valamint a hozzá tartozó mellékletet. Az EFTA-államokat felkérik, hogy 2006. június 1-jéig jelezzék a javasolt, megfelelő intézkedésekkel való egyetértésüket. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA-államokat levélben kell értesíteni, csatolva e határozat másolatát, valamint a hozzá tartozó mellékletet. Az EFTA-államokat felkérik, hogy 2006. június 1-jéig jelezzék a javasolt, megfelelő intézkedésekkel való egyetértésüket.

| 3. | Az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyvének d) pontjával összhangban, az Európai Bizottságot e határozatról egy, a mellékletet is tartalmazó másolat útján kell értesíteni. |
| --- | --- |

3.

Az EGT-megállapodás 27. jegyzőkönyvének d) pontjával összhangban, az Európai Bizottságot e határozatról egy, a mellékletet is tartalmazó másolat útján kell értesíteni.

| 4. | A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni. |
| --- | --- |

4.

A határozatot az I. melléklettel együtt az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében kell közzétenni.

| 5. | Amennyiben egy EFTA-állam elfogadja a megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslatot, erről közzé kell tenni (a II. mellékletben e határozathoz csatolt) összefoglaló jelentést az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében. |
| --- | --- |

5.

Amennyiben egy EFTA-állam elfogadja a megfelelő intézkedésre vonatkozó javaslatot, erről közzé kell tenni (a II. mellékletben e határozathoz csatolt) összefoglaló jelentést az Európai Unió Hivatalos Lapjának EGT-re vonatkozó részében, valamint EGT-kiegészítésében.

| 6. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

6.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2005. december 20-án.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Einar M. BULL

elnök

Kurt JÄGER

testületi tag

---

(1)  A továbbiakban: EGT-megállapodás.

1

(2)  A továbbiakban felügyeleti és bírósági megállapodás.

2

(3)  A továbbiakban: állami támogatásokról szóló iránymutatások.

3

(4)  Eredetileg megjelent: HL L 231., 1994.9.3., valamint annak 32. EGT-kiegészítésében ugyanazon napon. Az állami támogatásokról szóló iránymutatások frissített változata a Hatóság honlapján található: www.eftasurv.int

4

(5)  A repülőterek finanszírozására és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokra vonatkozó közösségi iránymutatásokról (HL C 312., 2005.12.9., 1. o.).

5

---

MELLÉKLET

„30A.   A REPÜLŐTEREK FINANSZÍROZÁSA ÉS A REGIONÁLIS REPÜLŐTEREKRŐL KÖZLEKEDŐ LÉGITÁRSASÁGOKNAK NYÚJTOTT INDULÁSI CÉLÚ ÁLLAMI TÁMOGATÁS

30A.1.   Bevezetés

30A.1.1.   Általános háttér

| (1) | Az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: az Európai Bizottság vagy a Bizottság) közleményt adott ki a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokról, mely részét képezi az egységes európai égbolt létrehozására irányuló általános tervnek. Az Európai Unióban 1993, az EGT-ben pedig 1994 óta érvényes liberalizációs intézkedések – az ún. »harmadik csomag« – lehetővé tette valamennyi, az EGT követelményeinek megfelelő működési engedéllyel rendelkező légifuvarozó számára, hogy 1997 áprilisa óta korlátozás nélkül hozzáférjen az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó piachoz, és a viteldíjakat szabadon állapíthassa meg (1). Következésképpen annak érdekében, hogy polgáraiknak elérhető áron és területük egészén minőségi szolgáltatást nyújtsanak, azok az EGT államok, amelyek élni kívántak vele, pontosan meghatározott jogi keretben közszolgáltatási kötelezettségeket írhattak elő a járatok gyakorisága, pontossága, a férőhelyek száma, illetve az utasok egyes csoportjaira alkalmazott kedvezményes díjszabások vonatkozásában. E közszolgáltatási kötelezettségek meghatározása lehetővé tette, hogy a légiközlekedés teljes mértékben hozzájáruljon a gazdasági és társadalmi kohézióhoz, valamint a régiók kiegyensúlyozott fejlődéséhez. |
| --- | --- |

(1)

Az Európai Közösségek Bizottsága (a továbbiakban: az Európai Bizottság vagy a Bizottság) közleményt adott ki a repülőterek finanszírozásáról és a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú állami támogatásokról, mely részét képezi az egységes európai égbolt létrehozására irányuló általános tervnek. Az Európai Unióban 1993, az EGT-ben pedig 1994 óta érvényes liberalizációs intézkedések – az ún. »harmadik csomag« – lehetővé tette valamennyi, az EGT követelményeinek megfelelő működési engedéllyel rendelkező légifuvarozó számára, hogy 1997 áprilisa óta korlátozás nélkül hozzáférjen az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó piachoz, és a viteldíjakat szabadon állapíthassa meg (1). Következésképpen annak érdekében, hogy polgáraiknak elérhető áron és területük egészén minőségi szolgáltatást nyújtsanak, azok az EGT államok, amelyek élni kívántak vele, pontosan meghatározott jogi keretben közszolgáltatási kötelezettségeket írhattak elő a járatok gyakorisága, pontossága, a férőhelyek száma, illetve az utasok egyes csoportjaira alkalmazott kedvezményes díjszabások vonatkozásában. E közszolgáltatási kötelezettségek meghatározása lehetővé tette, hogy a légiközlekedés teljes mértékben hozzájáruljon a gazdasági és társadalmi kohézióhoz, valamint a régiók kiegyensúlyozott fejlődéséhez.

| (2) | Ezenkívül számos intézkedés született, például a résidő-kiosztás (2), a földi kiszolgálás (3) és a számítógépes helyfoglalási rendszerek (4) területén, annak érdekében, hogy a piac liberalizációja megfelelő keretbe illeszkedjék, és az ágazat szereplői közötti versenyhez biztosítottak legyenek az egyenlő feltételek. |
| --- | --- |

(2)

Ezenkívül számos intézkedés született, például a résidő-kiosztás (2), a földi kiszolgálás (3) és a számítógépes helyfoglalási rendszerek (4) területén, annak érdekében, hogy a piac liberalizációja megfelelő keretbe illeszkedjék, és az ágazat szereplői közötti versenyhez biztosítottak legyenek az egyenlő feltételek.

| (3) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) úgy találja, hogy az Európai Bizottság iránymutatásai EGT-vonatkozásúak, és ezennel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (5) (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő felhatalmazás értelmében jóváhagyja a kapcsolódó iránymutatásokat. |
| --- | --- |

(3)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság (a továbbiakban: a Hatóság) úgy találja, hogy az Európai Bizottság iránymutatásai EGT-vonatkozásúak, és ezennel az EFTA-államok közötti, a Felügyeleti Hatóság és a Bíróság létrehozásáról szóló megállapodás (5) (a továbbiakban: a felügyeleti és bírósági megállapodás) 5. cikke (2) bekezdésének b) pontjában szereplő felhatalmazás értelmében jóváhagyja a kapcsolódó iránymutatásokat.

| (4) | A Hatóság úgy véli, hogy a repülőterek befolyásolhatják a helyi gazdaságok sikerét, valamint olyan helyi szolgáltatások fenntartását, mint az oktatás vagy az egészségügy: A légi utasszállítási és árufuvarozási szolgáltatások ugyanis alapvető fontosságúak lehetnek egyes régiók versenyképessége és fejlődése szempontjából. Ha a repülőterek jó szolgáltatást nyújtanak, az mágnesként vonzhatja a légitársaságokat, és ezáltal ösztönzőleg hathat az üzleti tevékenységekre, ahogyan az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területek gazdasági, társadalmi és területi kohézióra is. |
| --- | --- |

(4)

A Hatóság úgy véli, hogy a repülőterek befolyásolhatják a helyi gazdaságok sikerét, valamint olyan helyi szolgáltatások fenntartását, mint az oktatás vagy az egészségügy: A légi utasszállítási és árufuvarozási szolgáltatások ugyanis alapvető fontosságúak lehetnek egyes régiók versenyképessége és fejlődése szempontjából. Ha a repülőterek jó szolgáltatást nyújtanak, az mágnesként vonzhatja a légitársaságokat, és ezáltal ösztönzőleg hathat az üzleti tevékenységekre, ahogyan az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területek gazdasági, társadalmi és területi kohézióra is.

| (5) | Továbbá a Hatóság örömmel nyugtázza és elismeri az alacsony költséggel működő légitársaságok hozzájárulását a légi viteldíjak Európában bekövetkezett általános csökkenéséhez, az igénybe vehető szolgáltatások skálájának szélesítéséhez, valamint ahhoz, hogy e közlekedési mód a nagyközönség szélesebb rétegei számára is hozzáférhető legyen. A Hatóság mindenesetre biztosítja az EGT-megállapodás előírásainak tiszteletben tartását, különösen a versenypolitikai szabályokat, főként az állami támogatást illetően. |
| --- | --- |

(5)

Továbbá a Hatóság örömmel nyugtázza és elismeri az alacsony költséggel működő légitársaságok hozzájárulását a légi viteldíjak Európában bekövetkezett általános csökkenéséhez, az igénybe vehető szolgáltatások skálájának szélesítéséhez, valamint ahhoz, hogy e közlekedési mód a nagyközönség szélesebb rétegei számára is hozzáférhető legyen. A Hatóság mindenesetre biztosítja az EGT-megállapodás előírásainak tiszteletben tartását, különösen a versenypolitikai szabályokat, főként az állami támogatást illetően.

30A.1.1.1.   A repülőterek típusai

| (6) | A repülőtéri ágazatban a különféle típusú repülőterek között a verseny jelenleg más-más szinten érvényesül. Ez alapvető szempont az állami támogatások mérlegelésénél, amely szükségessé teszi annak vizsgálatát, hogy milyen mértékben torzíthatják a versenyt és befolyásolhatják kedvezőtlenül az EGT-megállapodás működését. A versenyhelyzeteket külön-külön kell értékelni, az adott piacok függvényében. A felmérések (6) azonban azt mutatják, hogy a nagy nemzetközi csomópontok valamennyi érintett közlekedési piacon általában a hasonló volumenű repülőterekkel állnak versenyben – ahol a verseny szintje függhet például a forgalomtorlódástól vagy az alternatív közlekedési módok meglététől –, illetve bizonyos esetekben (lásd később) a nagy regionális repülőterek jelenthetnek számukra versenytársat. A nagy regionális repülőterek nemcsak a többi nagy regionális repülőtérrel vehetik fel a versenyt, hanem az EGT-ben lévő nagy csomópontokkal és a szárazföldi közlekedéssel is, különösen akkor, ha a repülőtér szárazföldi megközelíthetősége magas színvonalon biztosított. Ugyanezen felmérések szerint a kis repülőterek általában nem versenyeznek más repülőterekkel, kivéve – néhány esetben – a hasonló méretű szomszédos repülőterekkel, amennyiben piacaik részben fedik egymást. |
| --- | --- |

(6)

A repülőtéri ágazatban a különféle típusú repülőterek között a verseny jelenleg más-más szinten érvényesül. Ez alapvető szempont az állami támogatások mérlegelésénél, amely szükségessé teszi annak vizsgálatát, hogy milyen mértékben torzíthatják a versenyt és befolyásolhatják kedvezőtlenül az EGT-megállapodás működését. A versenyhelyzeteket külön-külön kell értékelni, az adott piacok függvényében. A felmérések (6) azonban azt mutatják, hogy a nagy nemzetközi csomópontok valamennyi érintett közlekedési piacon általában a hasonló volumenű repülőterekkel állnak versenyben – ahol a verseny szintje függhet például a forgalomtorlódástól vagy az alternatív közlekedési módok meglététől –, illetve bizonyos esetekben (lásd később) a nagy regionális repülőterek jelenthetnek számukra versenytársat. A nagy regionális repülőterek nemcsak a többi nagy regionális repülőtérrel vehetik fel a versenyt, hanem az EGT-ben lévő nagy csomópontokkal és a szárazföldi közlekedéssel is, különösen akkor, ha a repülőtér szárazföldi megközelíthetősége magas színvonalon biztosított. Ugyanezen felmérések szerint a kis repülőterek általában nem versenyeznek más repülőterekkel, kivéve – néhány esetben – a hasonló méretű szomszédos repülőterekkel, amennyiben piacaik részben fedik egymást.

| (7) | A fenti iránymutatások célkitűzésének elérése érdekében a Hatóság a következő négy repülőtér-típust határozta meg:






  — | A. kategória – a továbbiakban: a nagy EGT-repülőterek kategóriája –, amelyek évente 10 milliót meghaladó utasforgalmat bonyolítanak, |
| --- | --- | --- |

(7)

A fenti iránymutatások célkitűzésének elérése érdekében a Hatóság a következő négy repülőtér-típust határozta meg:

—

A. kategória – a továbbiakban: a nagy EGT-repülőterek kategóriája –, amelyek évente 10 milliót meghaladó utasforgalmat bonyolítanak,

| — | a B. kategóriába az évente 5–10 milliós utasforgalmat bonyolító »nemzeti repülőterek« tartoznak, |
| --- | --- |

—

a B. kategóriába az évente 5–10 milliós utasforgalmat bonyolító »nemzeti repülőterek« tartoznak,

| — | a C. kategóriába azok a »nagy regionális repülőterek« tartoznak, amelyeknek éves utasforgalma 1–5 millió közötti, |
| --- | --- |

—

a C. kategóriába azok a »nagy regionális repülőterek« tartoznak, amelyeknek éves utasforgalma 1–5 millió közötti,

| — | a D. kategória, – a továbbiakban: a kis regionális repülőterek kategóriája –, amelyeknek éves utasforgalma nem éri el az 1 milliót. |
| --- | --- |

—

a D. kategória, – a továbbiakban: a kis regionális repülőterek kategóriája –, amelyeknek éves utasforgalma nem éri el az 1 milliót.

30A.2.   Ezen iránymutatások célkitűzései és az 1994-es iránymutatásokhoz képest történt változások

| (8) | Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 30. fejezete hivatkozik az EK-Szerződés 92. (jelenleg 87.) és 93. (jelenleg 88.) cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1994-es bizottsági iránymutatásokra (7) (a továbbiakban: a légiközlekedési ágazatra vonatkozó iránymutatások). A légiközlekedési ágazatra vonatkozó iránymutatások nem tartalmazzák a repülőterek finanszírozásával, valamint az új útvonalak létrehozására irányuló indulási célú állami támogatással kapcsolatos új szempontok mindegyikét. |
| --- | --- |

(8)

Az EFTA Felügyeleti Hatóság állami támogatásokról szóló iránymutatásainak 30. fejezete hivatkozik az EK-Szerződés 92. (jelenleg 87.) és 93. (jelenleg 88.) cikkének, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló 1994-es bizottsági iránymutatásokra (7) (a továbbiakban: a légiközlekedési ágazatra vonatkozó iránymutatások). A légiközlekedési ágazatra vonatkozó iránymutatások nem tartalmazzák a repülőterek finanszírozásával, valamint az új útvonalak létrehozására irányuló indulási célú állami támogatással kapcsolatos új szempontok mindegyikét.

| (9) | Az 1994-es bizottsági iránymutatások szinte kizárólag csak azt szabályozzák, milyen feltételek mellett ítélhető oda a légitársaságoknak állami támogatás, miközben a légi útvonalak üzemeltetésére nyújtott közvetlen támogatásokat kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek és a szociális jellegű támogatások eseteire korlátozzák. Az 1994-es bizottsági iránymutatások II. részének 3. pontja a repülőterek infrastruktúrájába történő állami beruházásokra vonatkozik. Úgy rendelkezik, hogy »az infrastrukturális projektek (repülőterek építésének) megvalósítása olyan általános gazdaságpolitikai intézkedést jelent, amelyet a Bizottság a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályainak alapján nem ellenőrizhet. Ez az általános elv csak az infrastruktúrák tagállamok általi kiépítésére érvényes, nem érintve az infrastruktúrák használatáért egyes társaságoknak megítélt preferenciális bánásmódból származó esetleges támogatáselemek értékelését.« A jelenleg érvényben lévő iránymutatások tehát inkább kiegészítik az 1994-es iránymutatásokat, nem pedig azok helyébe lépnek: a repülőterek finanszírozásának különböző módjai (lásd a 30A. fejezet 4. pontját), valamint a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú támogatások (lásd a 30A. fejezet 5. pontját) esetében alkalmazandó versenyszabályokat határozzák meg. |
| --- | --- |

(9)

Az 1994-es bizottsági iránymutatások szinte kizárólag csak azt szabályozzák, milyen feltételek mellett ítélhető oda a légitársaságoknak állami támogatás, miközben a légi útvonalak üzemeltetésére nyújtott közvetlen támogatásokat kizárólag a közszolgáltatási kötelezettségek és a szociális jellegű támogatások eseteire korlátozzák. Az 1994-es bizottsági iránymutatások II. részének 3. pontja a repülőterek infrastruktúrájába történő állami beruházásokra vonatkozik. Úgy rendelkezik, hogy »az infrastrukturális projektek (repülőterek építésének) megvalósítása olyan általános gazdaságpolitikai intézkedést jelent, amelyet a Bizottság a Szerződés állami támogatásokra vonatkozó szabályainak alapján nem ellenőrizhet. Ez az általános elv csak az infrastruktúrák tagállamok általi kiépítésére érvényes, nem érintve az infrastruktúrák használatáért egyes társaságoknak megítélt preferenciális bánásmódból származó esetleges támogatáselemek értékelését.« A jelenleg érvényben lévő iránymutatások tehát inkább kiegészítik az 1994-es iránymutatásokat, nem pedig azok helyébe lépnek: a repülőterek finanszírozásának különböző módjai (lásd a 30A. fejezet 4. pontját), valamint a regionális repülőterekről közlekedő légitársaságoknak nyújtott indulási célú támogatások (lásd a 30A. fejezet 5. pontját) esetében alkalmazandó versenyszabályokat határozzák meg.

| (10) | Ez utóbbi cél érdekében a Hatóság figyelembe veszi a fejlődő regionális repülőterek működésének jótékony hatását is. Így:






  — | a regionális repülőterek megnövekedett használata hozzájárul a főbb európai csomópontokban a légiközlekedés torlódásának megszüntetéséhez. Az »Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni« című fehér könyvében (8) a Bizottság kifejti: »az égbolton létrejövő torlódás megszűntetésére már készült cselekvési terv, a földi torlódás ügyére azonban még nem irányul kellő mértékű figyelem, illetve nem tapasztalható az ügy kapcsán elkötelezett feladatvállalás. Mindenesetre az ötven legnagyobb európai repülőtér közel fele már elérte vagy közel áll ahhoz, hogy elérje földi kapacitásainak telítettségét.« |
| --- | --- | --- |

(10)

Ez utóbbi cél érdekében a Hatóság figyelembe veszi a fejlődő regionális repülőterek működésének jótékony hatását is. Így:

—

a regionális repülőterek megnövekedett használata hozzájárul a főbb európai csomópontokban a légiközlekedés torlódásának megszüntetéséhez. Az »Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni« című fehér könyvében (8) a Bizottság kifejti: »az égbolton létrejövő torlódás megszűntetésére már készült cselekvési terv, a földi torlódás ügyére azonban még nem irányul kellő mértékű figyelem, illetve nem tapasztalható az ügy kapcsán elkötelezett feladatvállalás. Mindenesetre az ötven legnagyobb európai repülőtér közel fele már elérte vagy közel áll ahhoz, hogy elérje földi kapacitásainak telítettségét.«

| — | az Európán belüli járatokhoz kapcsolódó, megnövekedett számú hozzáférési pont növeli az európai polgárok mobilitását; |
| --- | --- |

—

az Európán belüli járatokhoz kapcsolódó, megnövekedett számú hozzáférési pont növeli az európai polgárok mobilitását;

| — | ezenkívül ezeknek a repülőtereknek a fejlődése hozzájárul az érintett regionális gazdaságok fejlődéséhez. |
| --- | --- |

—

ezenkívül ezeknek a repülőtereknek a fejlődése hozzájárul az érintett regionális gazdaságok fejlődéséhez.

Szolgáltatási kínálatuk fejlesztése során a regionális repülőterek gyakran kedvezőtlenebb helyzetben vannak, mint a nagy európai csomópontok, például London, Párizs vagy Frankfurt. Nincs olyan referenciaként szolgáló nagy légitársaságuk, amely tevékenységét az adott repülőtéren összpontosítaná annak érdekében, hogy utasainak a lehető legtöbb csatlakozási lehetőséget biztosítsa, és kihasználja az e struktúra által lehetővé tett, fokozott méretgazdaságosságból adódó előnyöket. Nem feltétlenül sikerül elérniük azt a kritikus méretet, amely kellőképpen vonzóvá tenné őket. Ráadásul a regionális repülőtereknek meg kell küzdeniük a szegényes arculat és kínálat okozta akadályokkal, melyek a gazdasági nehézségekkel küzdő területeken való elhelyezkedés folyományai.

| (11) | A Hatóság ezért iránymutatásaiban a regionális repülőterek fejlesztésével kapcsolatban kedvező hozzáállást tanúsít, és eközben gondoskodik arról is, hogy biztosítsa az átláthatóság és az arányosság elvének, illetve a megkülönböztetés tilalmának teljes mértékű betartását annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a közérdekkel ütköző bármely versenytorzulás a regionális repülőtereknek biztosított közfinanszírozás és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatások tekintetében. |
| --- | --- |

(11)

A Hatóság ezért iránymutatásaiban a regionális repülőterek fejlesztésével kapcsolatban kedvező hozzáállást tanúsít, és eközben gondoskodik arról is, hogy biztosítsa az átláthatóság és az arányosság elvének, illetve a megkülönböztetés tilalmának teljes mértékű betartását annak érdekében, hogy megelőzhető legyen a közérdekkel ütköző bármely versenytorzulás a regionális repülőtereknek biztosított közfinanszírozás és a légitársaságoknak nyújtott állami támogatások tekintetében.

| (12) | Ennek a megközelítésnek illeszkednie kell a közlekedéspolitika általános célkitűzéseihez is, nevezetesen a vasúttal való intermodalitás révén. Az utóbbi évek során – politikai és finanszírozási szempontból is – jelentős mértékű hozzájárulás történt a nagysebességű vasúti rendszer fejlesztését célzó ambiciózus projektek folytatásához. A nagysebességű vasút alternatív megoldást nyújt a repülőgéppel szemben az idő, az ár, a kényelem és a fenntartható fejlődés tekintetében. Annak ellenére, hogy sok erőfeszítésbe kerül még a nagysebességű vasúti rendszer az EGT-megállapodás teljes területére történő kiterjesztése, törekedni kellene a nagy teljesítményű és kiváló minőségű összeköttetések biztosítására alkalmas nagysebességű vasúti rendszer kapacitásaiból származó előnyök kihasználására, valamint a vasúti és légiközlekedési ágazat szereplőinek arra való ösztönzésére, hogy az utasok érdekében, az EGT-megállapodás 53. cikkének megfelelően működjenek együtt azért, hogy a két utazási forma egymást kiegészítő jellegét erősítsék. |
| --- | --- |

(12)

Ennek a megközelítésnek illeszkednie kell a közlekedéspolitika általános célkitűzéseihez is, nevezetesen a vasúttal való intermodalitás révén. Az utóbbi évek során – politikai és finanszírozási szempontból is – jelentős mértékű hozzájárulás történt a nagysebességű vasúti rendszer fejlesztését célzó ambiciózus projektek folytatásához. A nagysebességű vasút alternatív megoldást nyújt a repülőgéppel szemben az idő, az ár, a kényelem és a fenntartható fejlődés tekintetében. Annak ellenére, hogy sok erőfeszítésbe kerül még a nagysebességű vasúti rendszer az EGT-megállapodás teljes területére történő kiterjesztése, törekedni kellene a nagy teljesítményű és kiváló minőségű összeköttetések biztosítására alkalmas nagysebességű vasúti rendszer kapacitásaiból származó előnyök kihasználására, valamint a vasúti és légiközlekedési ágazat szereplőinek arra való ösztönzésére, hogy az utasok érdekében, az EGT-megállapodás 53. cikkének megfelelően működjenek együtt azért, hogy a két utazási forma egymást kiegészítő jellegét erősítsék.

| (13) | Amennyiben ezek az iránymutatások a támogatások meglétére vagy hiányára vonatkozóan állást foglalnak, tájékoztató jelleggel azt az általános értelmezést szolgáltatják, amelyet a Hatóság képvisel kidolgozásuk időpontjában. Ez csupán tájékoztató jellegű, az EFTA-bíróság vagy a közösségi bíróságok e koncepcióra irányuló értelmezésének sérelme nélkül. |
| --- | --- |

(13)

Amennyiben ezek az iránymutatások a támogatások meglétére vagy hiányára vonatkozóan állást foglalnak, tájékoztató jelleggel azt az általános értelmezést szolgáltatják, amelyet a Hatóság képvisel kidolgozásuk időpontjában. Ez csupán tájékoztató jellegű, az EFTA-bíróság vagy a közösségi bíróságok e koncepcióra irányuló értelmezésének sérelme nélkül.

30A.3.   Alkalmazási kör és közös összeegyeztethetőségi szabályok

30A.3.1.   Alkalmazási kör és jogalap

| (14) | E szabályozási keret azt határozza meg, hogy a repülőterek állami finanszírozását, valamint a légi útvonalak indításához nyújtott állami támogatást a Hatóság – az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően – milyen mértékig és milyen módon értékeli. A Hatóság az értékelést az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése vagy 61. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontja alapján készíti el. |
| --- | --- |

(14)

E szabályozási keret azt határozza meg, hogy a repülőterek állami finanszírozását, valamint a légi útvonalak indításához nyújtott állami támogatást a Hatóság – az állami támogatásokra vonatkozó szabályoknak és eljárásoknak megfelelően – milyen mértékig és milyen módon értékeli. A Hatóság az értékelést az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése vagy 61. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontja alapján készíti el.

| (15) | Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése az általános gazdasági érdeket szolgáló szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások tekintetében lehetővé teszi az EFTA-államok számára, hogy eltérjenek az állami támogatásokra vonatkozó szabályoktól abban az esetben, ha e szabályok alkalmazása jogi vagy gyakorlati téren visszafogja a rájuk ruházott sajátos feladatok végrehajtásában elért teljesítményüket, és amennyiben a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja a szerződő felek érdekeivel ütköző mértékben. |
| --- | --- |

(15)

Az EGT-megállapodás 59. cikkének (2) bekezdése az általános gazdasági érdeket szolgáló szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozások tekintetében lehetővé teszi az EFTA-államok számára, hogy eltérjenek az állami támogatásokra vonatkozó szabályoktól abban az esetben, ha e szabályok alkalmazása jogi vagy gyakorlati téren visszafogja a rájuk ruházott sajátos feladatok végrehajtásában elért teljesítményüket, és amennyiben a kereskedelem fejlődését nem befolyásolja a szerződő felek érdekeivel ütköző mértékben.

| (16) | Az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése felsorolja a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető támogatásokat. Az említett bekezdés a) és c) pontja eltérésre ad lehetőséget azon támogatások esetében, amelyek egyes régiók, és/vagy bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének előmozdítását, illetve megkönnyítését célozzák. |
| --- | --- |

(16)

Az EGT-megállapodás 61. cikkének (3) bekezdése felsorolja a közös piaccal összeegyeztethetőnek minősíthető támogatásokat. Az említett bekezdés a) és c) pontja eltérésre ad lehetőséget azon támogatások esetében, amelyek egyes régiók, és/vagy bizonyos gazdasági tevékenységek fejlődésének előmozdítását, illetve megkönnyítését célozzák.

| (17) | A nemzeti regionális állami támogatásokról szóló iránymutatások (a továbbiakban: a nemzeti regionális állami támogatási iránymutatások) 25. fejezetében a Hatóság ismertette azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatások a 61. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjának megfelelően a közös piaccal összeegyeztethetőnek ítélhetők. A repülőtereknek vagy légitársaságoknak nyújtott működési támogatásokat (9) (például az indulási támogatásokat) csak kivételes esetben és szigorú feltételek mellett lehet összeegyeztethetőnek nyilvánítani Európa hátrányos helyzetű régióiban – azaz az EGT megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett eltérésre jogosult régiókban –, illetve a gyéren lakott területeken (10). |
| --- | --- |

(17)

A nemzeti regionális állami támogatásokról szóló iránymutatások (a továbbiakban: a nemzeti regionális állami támogatási iránymutatások) 25. fejezetében a Hatóság ismertette azokat a feltételeket, amelyek mellett a regionális támogatások a 61. cikk (3) bekezdésének a) és c) pontjának megfelelően a közös piaccal összeegyeztethetőnek ítélhetők. A repülőtereknek vagy légitársaságoknak nyújtott működési támogatásokat (9) (például az indulási támogatásokat) csak kivételes esetben és szigorú feltételek mellett lehet összeegyeztethetőnek nyilvánítani Európa hátrányos helyzetű régióiban – azaz az EGT megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a) pontjában említett eltérésre jogosult régiókban –, illetve a gyéren lakott területeken (10).

| (18) | A 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodás végrehajtásával. Külön meg vannak említve a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos projektek, amelyek tartalmazhatnak repülőterekkel kapcsolatos projektek is. |
| --- | --- |

(18)

A 61. cikk (3) bekezdésének b) pontja értelmében valamely közös európai érdeket szolgáló fontos projekt megvalósításának előmozdítására nyújtott támogatás összeegyeztethetőnek tekinthető az EGT-megállapodás végrehajtásával. Külön meg vannak említve a transzeurópai hálózatokkal kapcsolatos projektek, amelyek tartalmazhatnak repülőterekkel kapcsolatos projektek is.

| (19) | Amennyiben a fent említett rendelkezések nem alkalmazandók, a Hatóság felméri, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatás és az indulási támogatás összeegyeztethető-e a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjával. A további rendelkezések azokat az alapelveket mutatják be, amelyeket a Hatóság ennek az értékelésnek a során követ. |
| --- | --- |

(19)

Amennyiben a fent említett rendelkezések nem alkalmazandók, a Hatóság felméri, hogy a repülőtereknek nyújtott támogatás és az indulási támogatás összeegyeztethető-e a 61. cikk (3) bekezdésének c) pontjával. A további rendelkezések azokat az alapelveket mutatják be, amelyeket a Hatóság ennek az értékelésnek a során követ.

30A.3.2.   Az állami támogatás fennállása

30A.3.2.1.   A repülőterek gazdasági tevékenysége

| (20) | Az EGT-megállapodás semleges álláspontot képvisel azzal kapcsolatban, hogy egy adott állam választása állami vagy magántulajdonú repülőtérre esik-e. Az állami támogatások meglétének megállapításához alapvetően azt kell tudni, hogy a repülőtér működésének haszonélvezője gazdasági tevékenységet folytat-e (11). A légitársaságok kétségkívül gazdasági tevékenységet folytatnak. Hasonlóképpen, amint egy repülőtér gazdasági tevékenységekben vesz részt, jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül, ezért az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat kell rá alkalmazni (12). |
| --- | --- |

(20)

Az EGT-megállapodás semleges álláspontot képvisel azzal kapcsolatban, hogy egy adott állam választása állami vagy magántulajdonú repülőtérre esik-e. Az állami támogatások meglétének megállapításához alapvetően azt kell tudni, hogy a repülőtér működésének haszonélvezője gazdasági tevékenységet folytat-e (11). A légitársaságok kétségkívül gazdasági tevékenységet folytatnak. Hasonlóképpen, amint egy repülőtér gazdasági tevékenységekben vesz részt, jogállásától és finanszírozásának módjától függetlenül az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében vállalkozásnak minősül, ezért az állami támogatásokra vonatkozó szabályokat kell rá alkalmazni (12).

| (21) | Az Európai Közösségek Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) az Aéroports de Paris ügyben (13) úgy határozott, hogy ebbe a repülőterek irányításához és működtetéséhez kapcsolódó tevékenységek – ideértve a légitársaságoknak és egy adott repülőtéren belül működő különféle szolgáltatóknak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokat – is beletartoznak, vagyis gazdasági tevékenységnek minősülnek, mivel egyrészről a légitársaságoknak és a különböző szolgáltatóknak olyan repülőtéri infrastruktúrát bocsátanak rendelkezésükre, amelyek után a repülőtér vezetősége maga határozza meg szabadon, hogy milyen mértékű díjat kell fizetni, másrészről pedig nem tartoznak a közhatalmi jogosítványok gyakorlásának körébe, és az ez utóbbiak gyakorlásához kapcsolódó tevékenységektől különválaszthatók. Ennélfogva a repülőtér üzemeltetője elvileg olyan, az EGT megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti gazdasági tevékenységet folytat, amelyre az állami támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni. |
| --- | --- |

(21)

Az Európai Közösségek Bírósága (a továbbiakban: a Bíróság) az Aéroports de Paris ügyben (13) úgy határozott, hogy ebbe a repülőterek irányításához és működtetéséhez kapcsolódó tevékenységek – ideértve a légitársaságoknak és egy adott repülőtéren belül működő különféle szolgáltatóknak nyújtott repülőtéri szolgáltatásokat – is beletartoznak, vagyis gazdasági tevékenységnek minősülnek, mivel egyrészről a légitársaságoknak és a különböző szolgáltatóknak olyan repülőtéri infrastruktúrát bocsátanak rendelkezésükre, amelyek után a repülőtér vezetősége maga határozza meg szabadon, hogy milyen mértékű díjat kell fizetni, másrészről pedig nem tartoznak a közhatalmi jogosítványok gyakorlásának körébe, és az ez utóbbiak gyakorlásához kapcsolódó tevékenységektől különválaszthatók. Ennélfogva a repülőtér üzemeltetője elvileg olyan, az EGT megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése szerinti gazdasági tevékenységet folytat, amelyre az állami támogatásra vonatkozó szabályokat kell alkalmazni.

| (22) | Mindazonáltal a repülőtér üzemeltetőjének nem minden tevékenysége szükségszerűen gazdasági jellegű. Különbséget kell tenni e tevékenységek között, és meg kell határozni, hogy e tevékenységeknek milyen mértékben rendelkeznek gazdasági jelleggel (14). |
| --- | --- |

(22)

Mindazonáltal a repülőtér üzemeltetőjének nem minden tevékenysége szükségszerűen gazdasági jellegű. Különbséget kell tenni e tevékenységek között, és meg kell határozni, hogy e tevékenységeknek milyen mértékben rendelkeznek gazdasági jelleggel (14).

| (23) | A Bíróság rámutatott, hogy az állam közhatalmi jogosítványainak gyakorlása során rendesen hatáskörébe tartozó tevékenységek nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Ide tartoznak a biztonsági, a repülésirányítási, a rendészeti, a vámügyi stb. tevékenységek. Ezek finanszírozásának általában szigorúan az általuk előidézett költségek kompenzálására kell korlátozódnia, és az nem fordítható más gazdasági tevékenységekre (15). Ahogyan az Európai Bizottság a 2001. szeptember 11-i merényleteket követően 2001. október 10-én kiadott közleményében fogalmaz, »magától értetődik, hogy abban az esetben, ha bizonyos intézkedéseket közvetlenül a légitársaságok, valamint az ágazat más szereplői, így a repülőterek, földi kiszolgálók és a légi navigációs szolgáltatók számára tesznek kötelezővé, hatóság általi finanszírozásuk nem történhet a Szerződéssel összeegyeztethetetlen működési támogatások formájában«. |
| --- | --- |

(23)

A Bíróság rámutatott, hogy az állam közhatalmi jogosítványainak gyakorlása során rendesen hatáskörébe tartozó tevékenységek nem gazdasági jellegűek, és nem tartoznak az állami támogatásokra vonatkozó szabályok hatálya alá. Ide tartoznak a biztonsági, a repülésirányítási, a rendészeti, a vámügyi stb. tevékenységek. Ezek finanszírozásának általában szigorúan az általuk előidézett költségek kompenzálására kell korlátozódnia, és az nem fordítható más gazdasági tevékenységekre (15). Ahogyan az Európai Bizottság a 2001. szeptember 11-i merényleteket követően 2001. október 10-én kiadott közleményében fogalmaz, »magától értetődik, hogy abban az esetben, ha bizonyos intézkedéseket közvetlenül a légitársaságok, valamint az ágazat más szereplői, így a repülőterek, földi kiszolgálók és a légi navigációs szolgáltatók számára tesznek kötelezővé, hatóság általi finanszírozásuk nem történhet a Szerződéssel összeegyeztethetetlen működési támogatások formájában«.

30A.3.2.2.   A repülőterek általános gazdasági érdekű szolgáltatásaihoz kapcsolódó tevékenységek

| (24) | A repülőterek által végzett bizonyos gazdasági tevékenységeket az illetékes hatóság általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthet. A hatóság ez esetben a repülőtér üzemeltetőjének bizonyos számú közszolgáltatási kötelezettséget ír elő, hogy biztosítsa az általános közérdek megfelelő érvényesülését. Ilyen körülmények között a repülőtér üzemeltetőjét a hatóságok pénzügyi kompenzációban részesíthetik a közszolgáltatási kötelezettség ellátásakor felmerülő többletköltségekért. E tekintetben rendkívüli esetekben nem zárható ki, hogy egy repülőtér irányítása egészében véve általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősüljön. Az állami hatóság ez esetben közszolgáltatási kötelezettségeket írhat elő egy ilyen – például egy elszigetelt régióban található – repülőtérre, és határozhat e kötelezettségek esetleges kompenzálásáról. Meg kell azonban jegyezni, hogy egy repülőtér egészének általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő üzemeltetése nem terjedhet ki azokra – a (43) bekezdés iv. alpontban felsorolt – tevékenységekre, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül az alaptevékenységeihez. |
| --- | --- |

(24)

A repülőterek által végzett bizonyos gazdasági tevékenységeket az illetékes hatóság általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősíthet. A hatóság ez esetben a repülőtér üzemeltetőjének bizonyos számú közszolgáltatási kötelezettséget ír elő, hogy biztosítsa az általános közérdek megfelelő érvényesülését. Ilyen körülmények között a repülőtér üzemeltetőjét a hatóságok pénzügyi kompenzációban részesíthetik a közszolgáltatási kötelezettség ellátásakor felmerülő többletköltségekért. E tekintetben rendkívüli esetekben nem zárható ki, hogy egy repülőtér irányítása egészében véve általános gazdasági érdekű szolgáltatásnak minősüljön. Az állami hatóság ez esetben közszolgáltatási kötelezettségeket írhat elő egy ilyen – például egy elszigetelt régióban található – repülőtérre, és határozhat e kötelezettségek esetleges kompenzálásáról. Meg kell azonban jegyezni, hogy egy repülőtér egészének általános gazdasági érdekű szolgáltatásként történő üzemeltetése nem terjedhet ki azokra – a (43) bekezdés iv. alpontban felsorolt – tevékenységekre, amelyek nem kapcsolódnak közvetlenül az alaptevékenységeihez.

| (25) | Ebben a tekintetben a Hatóság emlékeztet a Bíróságnak az Altmark-ügyben (16) hozott ítéletére, amely e területen a joggyakorlat alapjául szolgált. A Bíróság úgy határozott, hogy a közszolgáltatáshoz nyújtott pénzügyi kompenzáció nem minősül az EK-Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatásnak, amennyiben az alábbi négy feltétel teljesül:






  1. | a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen kötelezték pontosan meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére; |
| --- | --- | --- |

(25)

Ebben a tekintetben a Hatóság emlékeztet a Bíróságnak az Altmark-ügyben (16) hozott ítéletére, amely e területen a joggyakorlat alapjául szolgált. A Bíróság úgy határozott, hogy a közszolgáltatáshoz nyújtott pénzügyi kompenzáció nem minősül az EK-Szerződés 87. cikke értelmében vett állami támogatásnak, amennyiben az alábbi négy feltétel teljesül:

1.

a kedvezményezett vállalkozást ténylegesen kötelezték pontosan meghatározott közszolgáltatási kötelezettségek teljesítésére;

| 2. | objektív és átlátható módon előzetesen meghatározták azon mutatókat, amelyek alapján a kompenzáció mértékét megállapítják; |
| --- | --- |

2.

objektív és átlátható módon előzetesen meghatározták azon mutatókat, amelyek alapján a kompenzáció mértékét megállapítják;

| 3. | a kompenzáció mértéke nem lépi túl a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása során felmerülő költségek teljes vagy részleges fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az azokhoz kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettségek elvégzésével járó ésszerű hasznot is; valamint |
| --- | --- |

3.

a kompenzáció mértéke nem lépi túl a közszolgáltatási kötelezettségek ellátása során felmerülő költségek teljes vagy részleges fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve az azokhoz kapcsolódó bevételeket, valamint az e kötelezettségek elvégzésével járó ésszerű hasznot is; valamint

| 4. | amikor a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásával megbízott vállalat kiválasztására – adott esetben – nem közbeszerzési eljárás keretében kerül sor, amely lehetővé tenné a közösség számára e szolgáltatásokat a legalacsonyabb áron biztosítani tudó pályázó kiválasztását, a szükséges kompenzáció mértékét azon költségek elemzésének alapján határozzák meg, amelyek egy átlagos, felelősségteljesen irányított és az előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően ellátott vállalat esetében merülnének fel e kötelezettségek ellátása során, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint e kötelezettségek elvégzésével járó ésszerű hasznot is. |
| --- | --- |

4.

amikor a közszolgáltatási kötelezettségek ellátásával megbízott vállalat kiválasztására – adott esetben – nem közbeszerzési eljárás keretében kerül sor, amely lehetővé tenné a közösség számára e szolgáltatásokat a legalacsonyabb áron biztosítani tudó pályázó kiválasztását, a szükséges kompenzáció mértékét azon költségek elemzésének alapján határozzák meg, amelyek egy átlagos, felelősségteljesen irányított és az előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához szükséges közlekedési eszközökkel megfelelően ellátott vállalat esetében merülnének fel e kötelezettségek ellátása során, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket, valamint e kötelezettségek elvégzésével járó ésszerű hasznot is.

| (26) | Az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított feltételek teljesülése esetén a repülőtér üzemeltetőjének előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához nyújtott pénzügyi kompenzáció nem minősül állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(26)

Az Altmark-ügyben hozott ítéletben megállapított feltételek teljesülése esetén a repülőtér üzemeltetőjének előírt közszolgáltatási kötelezettségek ellátásához nyújtott pénzügyi kompenzáció nem minősül állami támogatásnak.

| (27) | A fent említett repülőterek a fentiektől eltérő körülmények közt zajló állami finanszírozása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet, amennyiben hatással van az EGT-megállapodás szerződő felei közötti versenyre és kereskedelemre. |
| --- | --- |

(27)

A fent említett repülőterek a fentiektől eltérő körülmények közt zajló állami finanszírozása az EGT-megállapodás 61. cikkének (1) bekezdése értelmében állami támogatásnak minősülhet, amennyiben hatással van az EGT-megállapodás szerződő felei közötti versenyre és kereskedelemre.

30A.3.2.3.   A repülőtereknek biztosított finanszírozás hatása az EGT-megállapodás szerződő felei közötti versenyre és kereskedelemre

| (28) | A repülőterek közötti verseny a légitársaságok választási kritériumai – nevezetesen olyan tényezők – összehasonlításával mérhető fel, mint a nyújtott repülőtéri szolgáltatások fajtái és az érintett ügyfelek típusai, a lakosság, a gazdasági tevékenység, a forgalomtorlódás, a szárazföldi megközelíthetőség megléte, valamint a repülőtéri infrastruktúra és a szolgáltatások használatához kapcsolódó költségek szintje. A költségek szintje annyiban meghatározó, amennyiben egy repülőtérnek nyújtott állami finanszírozási forrás arra is felhasználható, hogy a repülőtéri ráfordításokat a forgalomnövelés érdekében mesterségesen alacsony szinten tartsa, és ezáltal jelentős mértékben torzítsa a versenyt. |
| --- | --- |

(28)

A repülőterek közötti verseny a légitársaságok választási kritériumai – nevezetesen olyan tényezők – összehasonlításával mérhető fel, mint a nyújtott repülőtéri szolgáltatások fajtái és az érintett ügyfelek típusai, a lakosság, a gazdasági tevékenység, a forgalomtorlódás, a szárazföldi megközelíthetőség megléte, valamint a repülőtéri infrastruktúra és a szolgáltatások használatához kapcsolódó költségek szintje. A költségek szintje annyiban meghatározó, amennyiben egy repülőtérnek nyújtott állami finanszírozási forrás arra is felhasználható, hogy a repülőtéri ráfordításokat a forgalomnövelés érdekében mesterségesen alacsony szinten tartsa, és ezáltal jelentős mértékben torzítsa a versenyt.

| (29) | Ezen iránymutatások keretében a Hatóság mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy a 7. pontban meghatározott kategóriák jelezhetik, hogy a repülőterek milyen mértékben állnak egymással versenyben, így azt is, hogy egy repülőtérnek ítélt közfinanszírozásnak milyen mértékű versenytorzító hatása lehet.
  Így a nemzeti és EGT-repülőtereknek (A és B kategória) nyújtott állami támogatásokat rendesen úgy kell tekinteni, mint versenytorzító, vagy a verseny torzulásával fenyegető tényezőket, amelyek kedvezőtlenül befolyásolják az EGT szerződő felei közötti kereskedelmet. Ellenben a kis regionális repülőtereknek (D kategória) ítélt támogatások valószínűleg nem torzítják a versenyt, vagy befolyásolják a kereskedelmet a közérdekkel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(29)

Ezen iránymutatások keretében a Hatóság mindazonáltal úgy ítéli meg, hogy a 7. pontban meghatározott kategóriák jelezhetik, hogy a repülőterek milyen mértékben állnak egymással versenyben, így azt is, hogy egy repülőtérnek ítélt közfinanszírozásnak milyen mértékű versenytorzító hatása lehet.

Így a nemzeti és EGT-repülőtereknek (A és B kategória) nyújtott állami támogatásokat rendesen úgy kell tekinteni, mint versenytorzító, vagy a verseny torzulásával fenyegető tényezőket, amelyek kedvezőtlenül befolyásolják az EGT szerződő felei közötti kereskedelmet. Ellenben a kis regionális repülőtereknek (D kategória) ítélt támogatások valószínűleg nem torzítják a versenyt, vagy befolyásolják a kereskedelmet a közérdekkel ellentétes mértékben.

| (30) | Ezen általános mutatókon túlmenően azonban nem lehet olyan szabályokat felállítani, amelyek – különösen a C és D kategóriába tartozó repülőterek esetében – minden lehetséges helyzetre kiterjednek.
  Ezért minden olyan intézkedés, amely repülőtérnek nyújtott állami támogatásnak minősülhet, bejelentés tárgyát kell képezze annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni a versenyre és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelemre gyakorolt hatását, és szükség esetén az EGT megállapodással való összeegyeztethetőségét. |
| --- | --- |

(30)

Ezen általános mutatókon túlmenően azonban nem lehet olyan szabályokat felállítani, amelyek – különösen a C és D kategóriába tartozó repülőterek esetében – minden lehetséges helyzetre kiterjednek.

Ezért minden olyan intézkedés, amely repülőtérnek nyújtott állami támogatásnak minősülhet, bejelentés tárgyát kell képezze annak érdekében, hogy meg lehessen vizsgálni a versenyre és az EGT-megállapodás szerződő felei közötti kereskedelemre gyakorolt hatását, és szükség esetén az EGT megállapodással való összeegyeztethetőségét.

| (31) | A Szerződés 86. cikkének a közszolgáltatási kompenzációként nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2005. július 13-i bizottsági határozatot kell alkalmazni abban az esetben, ha a D kategóriás repülőtereket az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások működtetésével bízzák meg. Az állami támogatásnak minősülő közszolgáltatási kompenzáció azonban kivételt képez az előzetes bejelentési kötelezettség alól, amennyiben a kompenzáció megfelel a határozatban (17) szereplő bizonyos feltételeknek. A bizottsági határozatot még nem illesztették be az EGT-megállapodásba. |
| --- | --- |

(31)

A Szerződés 86. cikkének a közszolgáltatási kompenzációként nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2005. július 13-i bizottsági határozatot kell alkalmazni abban az esetben, ha a D kategóriás repülőtereket az általános gazdasági érdeket képviselő szolgáltatások működtetésével bízzák meg. Az állami támogatásnak minősülő közszolgáltatási kompenzáció azonban kivételt képez az előzetes bejelentési kötelezettség alól, amennyiben a kompenzáció megfelel a határozatban (17) szereplő bizonyos feltételeknek. A bizottsági határozatot még nem illesztették be az EGT-megállapodásba.

30A.3.2.4.   A piacgazdasági magánbefektető elve

| (32) | Az EGT-megállapodás 125. cikke előírja, hogy a megállapodás semmilyen módon nem sértheti a szerződő felek által felállított, tulajdoni rendet meghatározó szabályokat. Ennélfogva a szerződő felek birtokolhatnak és irányíthatnak vállalkozásokat, szerezhetnek részvényeket vagy más részesedést állami vagy magántulajdonban lévő vállalkozásokban. |
| --- | --- |

(32)

Az EGT-megállapodás 125. cikke előírja, hogy a megállapodás semmilyen módon nem sértheti a szerződő felek által felállított, tulajdoni rendet meghatározó szabályokat. Ennélfogva a szerződő felek birtokolhatnak és irányíthatnak vállalkozásokat, szerezhetnek részvényeket vagy más részesedést állami vagy magántulajdonban lévő vállalkozásokban.

| (33) | Ebből az alapelvből következik, hogy a Hatóság intézkedése nem büntetheti és nem részesítheti kedvezőbb elbánásban azokat a hatóságokat, amelyek egyes társaságok tőkéjében részesedést szereznek. Hasonlóképpen, a Hatóság nem nyilváníthat véleményt a vállalkozások különböző finanszírozási módokkal kapcsolatos választásairól. |
| --- | --- |

(33)

Ebből az alapelvből következik, hogy a Hatóság intézkedése nem büntetheti és nem részesítheti kedvezőbb elbánásban azokat a hatóságokat, amelyek egyes társaságok tőkéjében részesedést szereznek. Hasonlóképpen, a Hatóság nem nyilváníthat véleményt a vállalkozások különböző finanszírozási módokkal kapcsolatos választásairól.

| (34) | Következésképp ezek az iránymutatások nem tesznek különbséget a kedvezményezettek különböző típusai között jogi struktúrájuk, illetőleg az állami vagy magánszektorhoz tartozásuk tekintetében, és a repülőterekre vagy az azokat üzemeltető vállalkozásokra történő valamennyi utalás minden típusú jogalanyt magában foglal. |
| --- | --- |

(34)

Következésképp ezek az iránymutatások nem tesznek különbséget a kedvezményezettek különböző típusai között jogi struktúrájuk, illetőleg az állami vagy magánszektorhoz tartozásuk tekintetében, és a repülőterekre vagy az azokat üzemeltető vállalkozásokra történő valamennyi utalás minden típusú jogalanyt magában foglal.

| (35) | Másfelől a megkülönböztetés tilalmának elve és az egyenlőség elve nem mentesíti a hatóságokat vagy állami vállalkozásokat a versenyszabályok alkalmazása alól. |
| --- | --- |

(35)

Másfelől a megkülönböztetés tilalmának elve és az egyenlőség elve nem mentesíti a hatóságokat vagy állami vállalkozásokat a versenyszabályok alkalmazása alól.

| (36) | Általánosságban megállapítható, hogy akár a repülőterek javára nyújtott közfinanszírozásról, akár a hatóságok által közvetlenül vagy közvetve a légitársaságok javára odaítélt finanszírozásról van szó, a Hatóság aszerint fogja felmérni, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül-e, hogy »hasonló körülmények között egy magánbefektető az előrelátható jövedelmezőségi lehetőségekre alapozva – minden szociális jellegű, illetve regionális vagy ágazati politikai szemponttól eltekintve – ilyen apportot hajtott volna-e végre« (18). |
| --- | --- |

(36)

Általánosságban megállapítható, hogy akár a repülőterek javára nyújtott közfinanszírozásról, akár a hatóságok által közvetlenül vagy közvetve a légitársaságok javára odaítélt finanszírozásról van szó, a Hatóság aszerint fogja felmérni, hogy az intézkedés állami támogatásnak minősül-e, hogy »hasonló körülmények között egy magánbefektető az előrelátható jövedelmezőségi lehetőségekre alapozva – minden szociális jellegű, illetve regionális vagy ágazati politikai szemponttól eltekintve – ilyen apportot hajtott volna-e végre« (18).

| (37) | A Bíróság rámutatott, hogy »az egyenlőség elve, amelyre a kormányok a állami vállalatok és a magánvállalkozások között fennálló viszony tekintetében hivatkoznak, általában azt feltételezi, hogy a két csoport összehasonlítható helyzetben van. A magánvállalkozások (...) különösen a jövedelmezőség követelményének figyelembevételével alakítják ki ipari és kereskedelmi stratégiájukat. Ezzel szemben az állami vállalatok döntései – a közérdeknek az e döntésekre befolyással rendelkező hatóságok általi érvényesítése keretében – más jellegű tényezők hatásainak is alá lehetnek vetve« (19). A piacgazdasági szereplőként pénzeszközöket ténylegesen biztosító szereplő előrelátható jövedelmezősége tehát kulcsfontosságú. |
| --- | --- |

(37)

A Bíróság rámutatott, hogy »az egyenlőség elve, amelyre a kormányok a állami vállalatok és a magánvállalkozások között fennálló viszony tekintetében hivatkoznak, általában azt feltételezi, hogy a két csoport összehasonlítható helyzetben van. A magánvállalkozások (...) különösen a jövedelmezőség követelményének figyelembevételével alakítják ki ipari és kereskedelmi stratégiájukat. Ezzel szemben az állami vállalatok döntései – a közérdeknek az e döntésekre befolyással rendelkező hatóságok általi érvényesítése keretében – más jellegű tényezők hatásainak is alá lehetnek vetve« (19). A piacgazdasági szereplőként pénzeszközöket ténylegesen biztosító szereplő előrelátható jövedelmezősége tehát kulcsfontosságú.

| (38) | A Közösségek bíróságai arra is rámutattak, hogy az állami befektető viselkedését egy olyan magánbefektető (...) viselkedéséhez kell hasonlítani, aki strukturális – globális vagy ágazati – politikát folytat, és akit hosszabb távú jövedelmezőségi kilátások vezetnek (20). Ezek az észrevételek különösen érvényesek az infrastrukturális beruházások helyzetére. |
| --- | --- |

(38)

A Közösségek bíróságai arra is rámutattak, hogy az állami befektető viselkedését egy olyan magánbefektető (...) viselkedéséhez kell hasonlítani, aki strukturális – globális vagy ágazati – politikát folytat, és akit hosszabb távú jövedelmezőségi kilátások vezetnek (20). Ezek az észrevételek különösen érvényesek az infrastrukturális beruházások helyzetére.

| (39) | Minden olyan esetet, amikor az EGT-államok vagy hatóságok állami forrásokat használnak fel repülőtéri szereplők vagy légifuvarozók javára, tehát ezeknek az elveknek a fényében kell elemezni. Azokban az esetekben, amikor az EFTA-államok vagy hatóságok úgy viselkednek, mint ahogyan azt a fenti értelemben vett gazdasági szereplő tenné, ezek az előnyök nem minősülnek állami támogatásnak. |
| --- | --- |

(39)

Minden olyan esetet, amikor az EGT-államok vagy hatóságok állami forrásokat használnak fel repülőtéri szereplők vagy légifuvarozók javára, tehát ezeknek az elveknek a fényében kell elemezni. Azokban az esetekben, amikor az EFTA-államok vagy hatóságok úgy viselkednek, mint ahogyan azt a fenti értelemben vett gazdasági szereplő tenné, ezek az előnyök nem minősülnek állami támogatásnak.

| (40) | Ha azonban egy vállalkozásnak kedvezőbb feltételek mellett (azaz – gazdasági szempontból nézve – alacsonyabb költségen) bocsátanak rendelkezésére állami forrásokat, mint ahogy azt egy magánszektorbeli gazdasági szereplő biztosítaná egy hasonló pénzügyi és versenyhelyzetben lévő vállalkozásnak, akkor ez a társaság állami támogatásnak minősülő támogatást kap. |
| --- | --- |

(40)

Ha azonban egy vállalkozásnak kedvezőbb feltételek mellett (azaz – gazdasági szempontból nézve – alacsonyabb költségen) bocsátanak rendelkezésére állami forrásokat, mint ahogy azt egy magánszektorbeli gazdasági szereplő biztosítaná egy hasonló pénzügyi és versenyhelyzetben lévő vállalkozásnak, akkor ez a társaság állami támogatásnak minősülő támogatást kap.

| (41) | Az indulási támogatások esetében lehetséges, hogy egy állami repülőtér a gazdasági tevékenységeiből származó saját forrásaiból nyújt pénzügyi előnyöket egy légitársaságnak, ami nem minősül állami támogatásnak, ha igazolja, hogy magánbefektetőként tevékenykedik, például egy olyan üzleti terv alapján, amely alátámasztja a repülőtéri gazdasági tevékenységeihez a jövedelmezőségi kilátásokat. Ha viszont egy magánrepülőtér olyan pénzügyi támogatást nyújt, amely valójában csak újraelosztása az e célból számára állami intézmény által odaítélt állami forrásoknak, akkor ezek a támogatások állami támogatásnak tekintendők, amennyiben a hatóságok hozzák az állami források újraelosztására irányuló határozatot. |
| --- | --- |

(41)

Az indulási támogatások esetében lehetséges, hogy egy állami repülőtér a gazdasági tevékenységeiből származó saját forrásaiból nyújt pénzügyi előnyöket egy légitársaságnak, ami nem minősül állami támogatásnak, ha igazolja, hogy magánbefektetőként tevékenykedik, például egy olyan üzleti terv alapján, amely alátámasztja a repülőtéri gazdasági tevékenységeihez a jövedelmezőségi kilátásokat. Ha viszont egy magánrepülőtér olyan pénzügyi támogatást nyújt, amely valójában csak újraelosztása az e célból számára állami intézmény által odaítélt állami forrásoknak, akkor ezek a támogatások állami támogatásnak tekintendők, amennyiben a hatóságok hozzák az állami források újraelosztására irányuló határozatot.

| (42) | A magánbefektető elvének alkalmazása, és következésképp a támogatás hiánya azt feltételezi, hogy a befektetőnek tekintett szereplő gazdasági modelljének egésze megbízható: egy olyan repülőtér, amely nem finanszírozza saját befektetéseit, vagy nem viseli az azokhoz kapcsolódó költségeket, vagy amely repülőtér működési költségeinek egy részét állami pénzeszközökből finanszírozzák, az általános érdekű feladatokon kívül, normális esetben nem tekinthető piacgazdasági magánszereplőnek, ezért eseti alapon végzett értékelés tárgyát képezi; rendkívül nehéz tehát ezt az érvelést alkalmazni rá. |
| --- | --- |

(42)

A magánbefektető elvének alkalmazása, és következésképp a támogatás hiánya azt feltételezi, hogy a befektetőnek tekintett szereplő gazdasági modelljének egésze megbízható: egy olyan repülőtér, amely nem finanszírozza saját befektetéseit, vagy nem viseli az azokhoz kapcsolódó költségeket, vagy amely repülőtér működési költségeinek egy részét állami pénzeszközökből finanszírozzák, az általános érdekű feladatokon kívül, normális esetben nem tekinthető piacgazdasági magánszereplőnek, ezért eseti alapon végzett értékelés tárgyát képezi; rendkívül nehéz tehát ezt az érvelést alkalmazni rá.

30A.4.   A repülőterek finanszírozása

| (43) | Egy repülőtér tevékenységei a következő kategóriákba sorolhatók:






  i. | repülőtéri infrastruktúra és felszerelések kiépítése (kifutópályák, terminálok, forgalmi előterek, irányítótorony), illetve az azt közvetlenül támogató eszközök (tűzvédelmi berendezések, biztonsági vagy üzembiztonsági berendezések); |
| --- | --- | --- |

(43)

Egy repülőtér tevékenységei a következő kategóriákba sorolhatók:

i.

repülőtéri infrastruktúra és felszerelések kiépítése (kifutópályák, terminálok, forgalmi előterek, irányítótorony), illetve az azt közvetlenül támogató eszközök (tűzvédelmi berendezések, biztonsági vagy üzembiztonsági berendezések);

| ii. | az infrastruktúra működtetése, ami magában foglalja a repülőtéri infrastruktúra fenntartását és üzemeltetését; |
| --- | --- |

ii.

az infrastruktúra működtetése, ami magában foglalja a repülőtéri infrastruktúra fenntartását és üzemeltetését;

| iii. | a légiközlekedéshez kapcsolódó repülőtéri szolgáltatások nyújtása, amelyek magukban foglalják többek között a földi kiszolgálást és a kapcsolódó infrastruktúra használatát, a tűzvédelmi szolgáltatásokat, a sürgősségi, biztonsági stb. szolgálatokat; valamint |
| --- | --- |

iii.

a légiközlekedéshez kapcsolódó repülőtéri szolgáltatások nyújtása, amelyek magukban foglalják többek között a földi kiszolgálást és a kapcsolódó infrastruktúra használatát, a tűzvédelmi szolgáltatásokat, a sürgősségi, biztonsági stb. szolgálatokat; valamint

| iv. | a repülőtér alaptevékenységeihez közvetlenül nem kapcsolódó kereskedelmi tevékenységek folytatása, és amelyek magukban foglalják többek között telkek kialakítását és ingatlanok megépítését, finanszírozását, működtetését és bérlését nemcsak az irodák és a tárolás céljára, hanem a repülőtér vonzáskörzetében működő szállodák és ipari vállalkozások, valamint üzletek, éttermek és parkolók céljára is. Mivel ezek a tevékenységek nem részei a közlekedési tevékenységnek, közfinanszírozásukra ezek az iránymutatások nem vonatkoznak, azt a vonatkozó ágazati és horizontális szabályok tükrében kell vizsgálni. |
| --- | --- |

iv.

a repülőtér alaptevékenységeihez közvetlenül nem kapcsolódó kereskedelmi tevékenységek folytatása, és amelyek magukban foglalják többek között telkek kialakítását és ingatlanok megépítését, finanszírozását, működtetését és bérlését nemcsak az irodák és a tárolás céljára, hanem a repülőtér vonzáskörzetében működő szállodák és ipari vállalkozások, valamint üzletek, éttermek és parkolók céljára is. Mivel ezek a tevékenységek nem részei a közlekedési tevékenységnek, közfinanszírozásukra ezek az iránymutatások nem vonatkoznak, azt a vonatkozó ágazati és horizontális szabályok tükrében kell vizsgálni.

| (44) | Ezek az iránymutatások a repülőtéri tevékenységek egészére vonatkoznak, kivéve a biztonsági és repülésirányítási feladatokat, illetve bármely olyan tevékenységet, mely közhatalmi jogosítványaik gyakorlása keretében az EFTA államok hatáskörébe tartozik (21). |
| --- | --- |

(44)

Ezek az iránymutatások a repülőtéri tevékenységek egészére vonatkoznak, kivéve a biztonsági és repülésirányítási feladatokat, illetve bármely olyan tevékenységet, mely közhatalmi jogosítványaik gyakorlása keretében az EFTA államok hatáskörébe tartozik (21).

30A.4.1.   A repülőtéri infrastruktúra finanszírozása

| (45) | Ez a szakasz a repülőtéri infrastruktúra és berendezések kiépítésére nyújtott támogatásokra, illetve az annak elősegítését közvetlenül támogató eszközökre vonatkozik, mint ahogyan azt a fenti (43) bekezdés i. pontjában és az (44) bekezdés is meghatározta. |
| --- | --- |

(45)

Ez a szakasz a repülőtéri infrastruktúra és berendezések kiépítésére nyújtott támogatásokra, illetve az annak elősegítését közvetlenül támogató eszközökre vonatkozik, mint ahogyan azt a fenti (43) bekezdés i. pontjában és az (44) bekezdés is meghatározta.

| (46) | Az infrastruktúra adja a repülőtér üzemeltetője által végzett gazdasági tevékenységek alapját. Egy állam számára ugyanakkor lehetőségeket biztosít arra is, hogy fellépjen a regionális gazdasági fejlődés, a területrendezési politika, a közlekedéspolitika stb. területén. |
| --- | --- |

(46)

Az infrastruktúra adja a repülőtér üzemeltetője által végzett gazdasági tevékenységek alapját. Egy állam számára ugyanakkor lehetőségeket biztosít arra is, hogy fellépjen a regionális gazdasági fejlődés, a területrendezési politika, a közlekedéspolitika stb. területén.

| (47) | Amint a (21) bekezdésben említett bírósági ítélet szerinti gazdasági tevékenységet folytat, a repülőtér-üzemeltetőnek az általa üzemeltetett infrastruktúra használatának és építésének költségeit saját forrásaiból kell finanszíroznia. Következésképp abban az esetben, ha egy – nem magánberuházóként viselkedő – EFTA-állam (a regionális vagy helyi szintet is beleértve) – megfelelő pénzügyi ellentételezés nélkül – egy üzemeltető számára infrastruktúrát biztosít, vagy infrastruktúra finanszírozására szánt állami támogatásokat egy üzemeltetőnek ítél oda, ez az üzemeltető versenytársai rovására gazdasági előnyhöz juthat, amelynek bejelentés tárgyát kell képeznie, és amelyet az állami támogatásokra vonatkozó szabályok tekintetében meg kell vizsgálni. |
| --- | --- |

(47)

Amint a (21) bekezdésben említett bírósági ítélet szerinti gazdasági tevékenységet folytat, a repülőtér-üzemeltetőnek az általa üzemeltetett infrastruktúra használatának és építésének költségeit saját forrásaiból kell finanszíroznia. Következésképp abban az esetben, ha egy – nem magánberuházóként viselkedő – EFTA-állam (a regionális vagy helyi szintet is beleértve) – megfelelő pénzügyi ellentételezés nélkül – egy üzemeltető számára infrastruktúrát biztosít, vagy infrastruktúra finanszírozására szánt állami támogatásokat egy üzemeltetőnek ítél oda, ez az üzemeltető versenytársai rovására gazdasági előnyhöz juthat, amelynek bejelentés tárgyát kell képeznie, és amelyet az állami támogatásokra vonatkozó szabályok tekintetében meg kell vizsgálni.

| (48) | Az Európai Bizottságnak és a Hatóságnak már volt lehetősége annak pontosítására, hogy véleménye szerint a földterület vagy ingatlan értékesítéséhez (22), illetve vállalat privatizációjához (23) hasonló műveletek kapcsán milyen feltételek mellett nem merül fel az állami támogatás lehetősége. Általában ez a helyzet, ha ezek a műveletek piaci áron valósulnak meg, nevezetesen akkor, ha ez az ár megfelelően meghirdetett, nyílt, feltétel nélküli, és megkülönböztetéstől mentes, és a potenciális jelöltek egyenlő elbánásban részesítését biztosító pályázati eljárás eredménye. A közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályokat és alapelveket érintő kötelezettségek sérelme nélkül, amennyiben azok alkalmazandók, értelemszerűen alapvetően hasonló típusú érvelés vonatkozik arra az esetre is, amikor hatóságok értékesítenek, vagy bocsátanak rendelkezésre infrastruktúrát. |
| --- | --- |

(48)

Az Európai Bizottságnak és a Hatóságnak már volt lehetősége annak pontosítására, hogy véleménye szerint a földterület vagy ingatlan értékesítéséhez (22), illetve vállalat privatizációjához (23) hasonló műveletek kapcsán milyen feltételek mellett nem merül fel az állami támogatás lehetősége. Általában ez a helyzet, ha ezek a műveletek piaci áron valósulnak meg, nevezetesen akkor, ha ez az ár megfelelően meghirdetett, nyílt, feltétel nélküli, és megkülönböztetéstől mentes, és a potenciális jelöltek egyenlő elbánásban részesítését biztosító pályázati eljárás eredménye. A közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályokat és alapelveket érintő kötelezettségek sérelme nélkül, amennyiben azok alkalmazandók, értelemszerűen alapvetően hasonló típusú érvelés vonatkozik arra az esetre is, amikor hatóságok értékesítenek, vagy bocsátanak rendelkezésre infrastruktúrát.

| (49) | Mindazonáltal nem lehet minden esetben eleve kizárni, hogy bizonyos esetekben az intézkedések tartalmazhatnak támogatási elemeket. Például létezhetnek támogatások, amennyiben úgy tűnhet, hogy az infrastruktúrát egy előre meghatározott üzemeltetőnek biztosították, aki ezekből jogosulatlan előnyt szerez, továbbá abban az esetben, ha az értékesítési ár és a közelmúltbeli építési ár közötti indokolatlan eltérés a beszerzőt jogosulatlan előnyhöz juttatná. |
| --- | --- |

(49)

Mindazonáltal nem lehet minden esetben eleve kizárni, hogy bizonyos esetekben az intézkedések tartalmazhatnak támogatási elemeket. Például létezhetnek támogatások, amennyiben úgy tűnhet, hogy az infrastruktúrát egy előre meghatározott üzemeltetőnek biztosították, aki ezekből jogosulatlan előnyt szerez, továbbá abban az esetben, ha az értékesítési ár és a közelmúltbeli építési ár közötti indokolatlan eltérés a beszerzőt jogosulatlan előnyhöz juttatná.

| (50) | Különösen abban az esetben, amikor a meglévő infrastruktúra odaítélésekor még nem tervezett kiegészítő infrastruktúrát a repülőtér-üzemeltető rendelkezésére bocsátják, az üzemeltetőnek olyan bérleti díjat kell fizetnie, amely megfelel a piaci értéknek, illetve tükrözi az új infrastruktúra költségeit és üzemeltetési idejét. Ezenkívül ha az infrastruktúra fejlesztése nem szerepelt az eredeti szerződésben, szükségessé válik az, hogy a kiegészítő infrastruktúra szorosan kapcsolódjék a meglévő infrastruktúra üzemeltetéséhez, továbbá az, hogy az üzemeltető eredeti szerződésének tárgya fennmaradjon. |
| --- | --- |

(50)

Különösen abban az esetben, amikor a meglévő infrastruktúra odaítélésekor még nem tervezett kiegészítő infrastruktúrát a repülőtér-üzemeltető rendelkezésére bocsátják, az üzemeltetőnek olyan bérleti díjat kell fizetnie, amely megfelel a piaci értéknek, illetve tükrözi az új infrastruktúra költségeit és üzemeltetési idejét. Ezenkívül ha az infrastruktúra fejlesztése nem szerepelt az eredeti szerződésben, szükségessé válik az, hogy a kiegészítő infrastruktúra szorosan kapcsolódjék a meglévő infrastruktúra üzemeltetéséhez, továbbá az, hogy az üzemeltető eredeti szerződésének tárgya fennmaradjon.

| (51) | Azokban az esetekben, amikor nem lehetséges kizárni az állami támogatások fennállását, az intézkedésnek bejelentés tárgyát kell képeznie. Ha a támogatás megléte megerősítést nyer, ezek a támogatások összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, nevezetesen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontja és 59. cikkének (2) bekezdése, illetve adott esetben ezek alkalmazásáról szóló szövegek alapján. Ehhez a Hatóság főként a következőket vizsgálja meg:






  — | az infrastruktúra építése és üzemeltetése megfelel-e egy világosan meghatározott közérdekű célkitűzésnek (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.); |
| --- | --- | --- |

(51)

Azokban az esetekben, amikor nem lehetséges kizárni az állami támogatások fennállását, az intézkedésnek bejelentés tárgyát kell képeznie. Ha a támogatás megléte megerősítést nyer, ezek a támogatások összeegyeztethetőnek nyilváníthatók, nevezetesen az EGT-megállapodás 61. cikke (3) bekezdésének a), b) vagy c) pontja és 59. cikkének (2) bekezdése, illetve adott esetben ezek alkalmazásáról szóló szövegek alapján. Ehhez a Hatóság főként a következőket vizsgálja meg:

—

az infrastruktúra építése és üzemeltetése megfelel-e egy világosan meghatározott közérdekű célkitűzésnek (regionális fejlesztés, hozzáférhetőség stb.);

| — | az infrastruktúra szükséges-e a kitűzött célhoz, és arányos-e azzal; |
| --- | --- |

—

az infrastruktúra szükséges-e a kitűzött célhoz, és arányos-e azzal;

| — | az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít-e a használat terén, nevezetesen a már meglévő infrastruktúra használatának fényében; |
| --- | --- |

—

az infrastruktúra középtávon kielégítő kilátásokat biztosít-e a használat terén, nevezetesen a már meglévő infrastruktúra használatának fényében;

| — | az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen biztosított-e; |
| --- | --- |

—

az infrastruktúrához való hozzáférés minden lehetséges felhasználó számára egyenlő feltételek mellett és megkülönböztetéstől mentesen biztosított-e;

| — | a kereskedelem fejlődése az EGT-megállapodás végrehajtásával ellentétes mértékben nem sérül-e. |
| --- | --- |

—

a kereskedelem fejlődése az EGT-megállapodás végrehajtásával ellentétes mértékben nem sérül-e.

30A.4.2.   Repülőtéri infrastruktúra üzemeltetéséhez nyújtott támogatások

| (52) | A Hatóság elvileg úgy ítéli meg, hogy egy repülőtér üzemeltetőjének a többi gazdasági szereplőhöz hasonlóan saját forrásokból kell fedeznie a repülőtéri infrastruktúra üzemeltetésének és fenntartásának szokásos költségeit. Így e szolgáltatások bármely állami finanszírozása csökkentené a repülőtér üzemeltetőjének azon költségeit, amelyeket szokásos tevékenységei keretében rendesen viselnie kellene. |
| --- | --- |

(52)

A Hatóság elvileg úgy ítéli meg, hogy egy repülőtér üzemeltetőjének a többi gazdasági szereplőhöz hasonlóan saját forrásokból kell fedeznie a repülőtéri infrastruktúra üzemeltetésének és fenntartásának szokásos költségeit. Így e szolgáltatások bármely állami finanszírozása csökkentené a repülőtér üzemeltetőjének azon költségeit, amelyeket szokásos tevékenységei keretében rendesen viselnie kellene.

| (53) | Az ilyen finanszírozások nem minősülnek állami támogatásnak, ha azok – az Altmark-ügyben (24) hozott ítéletben meghatározott feltételek betartása mellett – a repülőtér üzemeltetésére közszolgáltatási kötelezettségek kompenzálását jelentik. Egyéb esetekben az üzemeltetési támogatások működési célú állami támogatásoknak tekintendők. Amint ezeknek az iránymutatásoknak a 30A.3.1. szakasza rámutat, az ilyen támogatások csak – a hátrányos helyzetű régiókban – a 61. cikk (3) bekezdésének a) vagy c) pontja alapján, bizonyos feltételek mellett nyilváníthatók az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek, vagy a 59. cikk (2) bekezdése alapján, amennyiben eleget tesznek egyes olyan feltételeknek, amelyek biztosítják azt, hogy szükségesek valamely általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetéséhez, és nem befolyásolják a kereskedelem fejlődését a szerződő felek érdekeivel ellentétes mértékben. |
| --- | --- |

(53)

Az ilyen finanszírozások nem minősülnek állami támogatásnak, ha azok – az Altmark-ügyben (24) hozott ítéletben meghatározott feltételek betartása mellett – a repülőtér üzemeltetésére közszolgáltatási kötelezettségek kompenzálását jelentik. Egyéb esetekben az üzemeltetési támogatások működési célú állami támogatásoknak tekintendők. Amint ezeknek az iránymutatásoknak a 30A.3.1. szakasza rámutat, az ilyen támogatások csak – a hátrányos helyzetű régiókban – a 61. cikk (3) bekezdésének a) vagy c) pontja alapján, bizonyos feltételek mellett nyilváníthatók az EGT-megállapodással összeegyeztethetőnek, vagy a 59. cikk (2) bekezdése alapján, amennyiben eleget tesznek egyes olyan feltételeknek, amelyek biztosítják azt, hogy szükségesek valamely általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetéséhez, és nem befolyásolják a kereskedelem fejlődését a szerződő felek érdekeivel ellentétes mértékben.

| (54) | Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében, amint ezen iránymutatások 31. pontja rámutat, a Szerződés 86. cikke rendelkezéseinek a közszolgáltatási kompenzációként nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2005. július 13-i bizottsági határozat a D kategóriába tartozó repülőtereknek nyújtott, állami támogatásnak minősülő közszolgáltatási kompenzációkat összeegyeztethetőnek tekinti, bizonyos feltételek mellett (25). |
| --- | --- |

(54)

Az EGT-megállapodás 59. cikke (2) bekezdésének alkalmazása tekintetében, amint ezen iránymutatások 31. pontja rámutat, a Szerződés 86. cikke rendelkezéseinek a közszolgáltatási kompenzációként nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló, 2005. július 13-i bizottsági határozat a D kategóriába tartozó repülőtereknek nyújtott, állami támogatásnak minősülő közszolgáltatási kompenzációkat összeegyeztethetőnek tekinti, bizonyos feltételek mellett (25).

| (55) | Ennek érdekében a Hatóság ellenőrzi majd, hogy a repülőteret ténylegesen megbízták-e általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátásával, és azt, hogy a kompenzáció összege nem haladja-e meg a közszolgáltatási kötelezettség ellátása során felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az ésszerű hasznot. |
| --- | --- |

(55)

Ennek érdekében a Hatóság ellenőrzi majd, hogy a repülőteret ténylegesen megbízták-e általános gazdasági érdekű szolgáltatás ellátásával, és azt, hogy a kompenzáció összege nem haladja-e meg a közszolgáltatási kötelezettség ellátása során felmerült költségek fedezéséhez szükséges mértéket, figyelembe véve a kapcsolódó bevételeket és az ésszerű hasznot.

| (56) | A repülőtér közszolgáltatási feladatokkal történő megbízásának egy vagy több hivatalos dokumentum tárgyát kell képeznie, amelyek formáját az egyes EFTA-államok határozhatják meg. Ezeknek a jogszabályoknak minden, a közszolgáltatáshoz kapcsolódó speciális költségek megállapításához szükséges információt tartalmazniuk kell, és különösen a következőket kell pontosan meghatározniuk:






  — | a közszolgáltatási kötelezettség pontos jellege; |
| --- | --- | --- |

(56)

A repülőtér közszolgáltatási feladatokkal történő megbízásának egy vagy több hivatalos dokumentum tárgyát kell képeznie, amelyek formáját az egyes EFTA-államok határozhatják meg. Ezeknek a jogszabályoknak minden, a közszolgáltatáshoz kapcsolódó speciális költségek megállapításához szükséges információt tartalmazniuk kell, és különösen a következőket kell pontosan meghatározniuk:

—

a közszolgáltatási kötelezettség pontos jellege;

| — | az érintett üzemeltetők és terület; |
| --- | --- |

—

az érintett üzemeltetők és terület;

| — | a repülőtérnek megítélt valamennyi különleges vagy kizárólagos jog jellege; |
| --- | --- |

—

a repülőtérnek megítélt valamennyi különleges vagy kizárólagos jog jellege;

| — | a kompenzáció számításának, ellenőrzésének, felülvizsgálatának módja, |
| --- | --- |

—

a kompenzáció számításának, ellenőrzésének, felülvizsgálatának módja,

| — | az esetlegesen túlzott vagy nem elégséges mértékű kompenzáció elkerülésének módjai, és ebben az esetben a kijavítás módjai. |
| --- | --- |

—

az esetlegesen túlzott vagy nem elégséges mértékű kompenzáció elkerülésének módjai, és ebben az esetben a kijavítás módjai.

| (57) | A kompenzáció összegének kiszámításakor a figyelembe veendő költségeknek és bevételeknek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó költségek és bevételek összességét tartalmazniuk kell. Amennyiben az érintett repülőtér-üzemeltető egyéb, ezen általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkezik, az ezekből származó jövedelmeket szintén figyelembe kell venni. Következésképpen átlátható számviteli rendszert kell alkalmazni, és az üzemeltető különböző tevékenységeinek könyvelését külön kell választani egymástól (26). |
| --- | --- |

(57)

A kompenzáció összegének kiszámításakor a figyelembe veendő költségeknek és bevételeknek az általános gazdasági érdekű szolgáltatás teljesítéséhez kapcsolódó költségek és bevételek összességét tartalmazniuk kell. Amennyiben az érintett repülőtér-üzemeltető egyéb, ezen általános gazdasági érdekű szolgáltatáshoz kapcsolódó különleges vagy kizárólagos jogokkal rendelkezik, az ezekből származó jövedelmeket szintén figyelembe kell venni. Következésképpen átlátható számviteli rendszert kell alkalmazni, és az üzemeltető különböző tevékenységeinek könyvelését külön kell választani egymástól (26).

30A.4.3.   A repülőtéri szolgáltatásokhoz nyújtott támogatások

| (58) | A földi kiszolgálás évi 2 milliós küszöböt meghaladó utas esetén – a 96/67/EK irányelv (27) értelmében – a verseny előtt nyitott kereskedelmi tevékenység. Földi kiszolgálást biztosító szolgáltatóként eljáró repülőtér-üzemeltető alkalmazhat eltérő díjtételeket a légitársaságoknak számlázott kiszolgálási díjak esetében, ha ezek az eltérő díjtételek a nyújtott szolgáltatások jellegéhez vagy nagyságrendjéhez kapcsolódó költségekben mutatkozó eltéréseket tükrözik (28). |
| --- | --- |

(58)

A földi kiszolgálás évi 2 milliós küszöböt meghaladó utas esetén – a 96/67/EK irányelv (27) értelmében – a verseny előtt nyitott kereskedelmi tevékenység. Földi kiszolgálást biztosító szolgáltatóként eljáró repülőtér-üzemeltető alkalmazhat eltérő díjtételeket a légitársaságoknak számlázott kiszolgálási díjak esetében, ha ezek az eltérő díjtételek a nyújtott szolgáltatások jellegéhez vagy nagyságrendjéhez kapcsolódó költségekben mutatkozó eltéréseket tükrözik (28).

| (59) | A 2 milliós küszöbérték alatti utasforgalom esetén a szolgáltatóként eljáró repülőtér-üzemeltető a különböző bevételi forrásai és a tisztán kereskedelmi tevékenységei (mint például a földi kiszolgálással kapcsolatos tevékenység és a parkolóüzemeltetés) közötti veszteségeket kompenzálhatja, azon állami források kivételével, amelyeket repülőtéri hatóságként vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetőjeként ítélnek számára oda. Mindazonáltal a földi kiszolgálással kapcsolatos tevékenység esetében a hiányzó versenyhelyzet miatt különösen ügyelnie kell arra, hogy ne hágjon át nemzeti vagy EGT-megállapodásbeli rendelkezéseket, és főként ne teremtsen az EGT-megállapodás 54. cikkével ellentétes, erőfölénnyel való visszaélést (az említett cikk például megtiltja az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy annak egy jelentős részén erőfölénnyel rendelkező vállalkozásoknak, hogy a különböző légitársaságok tekintetében egyenértékű szolgáltatásokért egyenlőtlen feltételeket alkalmazzanak azáltal, hogy ennélfogva versenyhátrányba kényszerítik azokat). |
| --- | --- |

(59)

A 2 milliós küszöbérték alatti utasforgalom esetén a szolgáltatóként eljáró repülőtér-üzemeltető a különböző bevételi forrásai és a tisztán kereskedelmi tevékenységei (mint például a földi kiszolgálással kapcsolatos tevékenység és a parkolóüzemeltetés) közötti veszteségeket kompenzálhatja, azon állami források kivételével, amelyeket repülőtéri hatóságként vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetőjeként ítélnek számára oda. Mindazonáltal a földi kiszolgálással kapcsolatos tevékenység esetében a hiányzó versenyhelyzet miatt különösen ügyelnie kell arra, hogy ne hágjon át nemzeti vagy EGT-megállapodásbeli rendelkezéseket, és főként ne teremtsen az EGT-megállapodás 54. cikkével ellentétes, erőfölénnyel való visszaélést (az említett cikk például megtiltja az EGT-megállapodás hatálya alá tartozó területen vagy annak egy jelentős részén erőfölénnyel rendelkező vállalkozásoknak, hogy a különböző légitársaságok tekintetében egyenértékű szolgáltatásokért egyenlőtlen feltételeket alkalmazzanak azáltal, hogy ennélfogva versenyhátrányba kényszerítik azokat).

| (60) | E 2 millió utasban megállapított küszöbérték felett a földi kiszolgálási tevékenységnek tudnia kell önmagát finanszírozni, nem pedig a repülőtér olyan egyéb kereskedelmi bevételei révén kell kereszttámogatásban részesíteni, mint az állami források, amelyeket repülőtéri hatóságként vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetőjeként ítélnek számára oda. |
| --- | --- |

(60)

E 2 millió utasban megállapított küszöbérték felett a földi kiszolgálási tevékenységnek tudnia kell önmagát finanszírozni, nem pedig a repülőtér olyan egyéb kereskedelmi bevételei révén kell kereszttámogatásban részesíteni, mint az állami források, amelyeket repülőtéri hatóságként vagy általános gazdasági érdekű szolgáltatás üzemeltetőjeként ítélnek számára oda.

30A.5.   Indulási támogatások

30A.5.1.   Célkitűzések

| (61) | A kis repülőterek általában nem rendelkeznek elegendő utasszámmal ahhoz, hogy elérjék a kritikus méretet és a megtérülési küszöböt. |
| --- | --- |

(61)

A kis repülőterek általában nem rendelkeznek elegendő utasszámmal ahhoz, hogy elérjék a kritikus méretet és a megtérülési küszöböt.

| (62) | A megtérülési küszöböt illetően nem léteznek abszolút számok. A Régiók Bizottsága évi másfél milliós utasforgalomra becsüli azt, míg a Cranfield egyetem már említett tanulmánya, mely két számadatot is előrejelez (évi 500 000 vagy egymillió utast), eltéréseket mutat az országok és a repülőterek megszervezési módjának tekintetében (29). |
| --- | --- |

(62)

A megtérülési küszöböt illetően nem léteznek abszolút számok. A Régiók Bizottsága évi másfél milliós utasforgalomra becsüli azt, míg a Cranfield egyetem már említett tanulmánya, mely két számadatot is előrejelez (évi 500 000 vagy egymillió utast), eltéréseket mutat az országok és a repülőterek megszervezési módjának tekintetében (29).

| (63) | Ha egyes regionális repülőterek akkor tudnak jó teljesítményt produkálni, amikor a közszolgáltatási kötelezettségeket teljesítő légitársaságok megfelelő számú utast szállítanak (30), vagy amikor a hatóságok szociális jellegű támogatási programokat vezetnek be, a társaságok a bevált, kedvező helyen fekvő csomópontokat részesítik előnyben, amelyek gyors csatlakozási lehetőséget kínálnak, van állandó ügyfélkörük, és olyan résidőkkel rendelkeznek, melyeket fenn kívánnak tartani. Ezenkívül a repülőtéri és légiközlekedési politikák és beruházások évek óta gyakran a nagy nemzeti városokra összpontosították a forgalmat. |
| --- | --- |

(63)

Ha egyes regionális repülőterek akkor tudnak jó teljesítményt produkálni, amikor a közszolgáltatási kötelezettségeket teljesítő légitársaságok megfelelő számú utast szállítanak (30), vagy amikor a hatóságok szociális jellegű támogatási programokat vezetnek be, a társaságok a bevált, kedvező helyen fekvő csomópontokat részesítik előnyben, amelyek gyors csatlakozási lehetőséget kínálnak, van állandó ügyfélkörük, és olyan résidőkkel rendelkeznek, melyeket fenn kívánnak tartani. Ezenkívül a repülőtéri és légiközlekedési politikák és beruházások évek óta gyakran a nagy nemzeti városokra összpontosították a forgalmat.

| (64) | Következésképp a légitársaságok nem mindig készek arra – hacsak erre külön nem ösztönzik őket –, hogy vállalják az ismeretlen és még ki nem próbált repülőterekről indított útvonalak kockázatát. Ezért a Hatóság elfogadhatja, hogy a légitársaságoknak nyújtott állami támogatások bizonyos feltételek melletti ideiglenes fizetését, ha ez új útvonalak létrehozására vagy új járatsűrűség kialakítására, továbbá olyan számú utas vonzására ösztönzi őket, amely a későbbiek során korlátozott időtartamon belül biztosítja számukra a megtérülési küszöböt. A Hatóság gondoskodik arról, hogy az ilyen támogatások ne részesítsék előnyben a nemzetközi forgalom és verseny előtt már nagymértékben nyitott nagy repülőtereket. |
| --- | --- |

(64)

Következésképp a légitársaságok nem mindig készek arra – hacsak erre külön nem ösztönzik őket –, hogy vállalják az ismeretlen és még ki nem próbált repülőterekről indított útvonalak kockázatát. Ezért a Hatóság elfogadhatja, hogy a légitársaságoknak nyújtott állami támogatások bizonyos feltételek melletti ideiglenes fizetését, ha ez új útvonalak létrehozására vagy új járatsűrűség kialakítására, továbbá olyan számú utas vonzására ösztönzi őket, amely a későbbiek során korlátozott időtartamon belül biztosítja számukra a megtérülési küszöböt. A Hatóság gondoskodik arról, hogy az ilyen támogatások ne részesítsék előnyben a nemzetközi forgalom és verseny előtt már nagymértékben nyitott nagy repülőtereket.

| (65) | Figyelembe véve azonban az intermodalitásra és az infrastruktúra használatának optimalizálására vonatkozó általános célkitűzést, nem lesz lehetséges olyan új légi útvonalra indulási támogatást nyújtani, amelyhez létezik megfelelő nagy sebességű vasúti összeköttetés. |
| --- | --- |

(65)

Figyelembe véve azonban az intermodalitásra és az infrastruktúra használatának optimalizálására vonatkozó általános célkitűzést, nem lesz lehetséges olyan új légi útvonalra indulási támogatást nyújtani, amelyhez létezik megfelelő nagy sebességű vasúti összeköttetés.

| (66) | Az Európai Bizottság a legkülső régiók harmonikus fejlődésére vonatkozóan iránymutatásokat (31) állapított meg. Fejlesztési stratégiájuk három fő tengelye a következő: a régiók megközelíthetőségi nehézségeinek csökkentése, versenyképességük javítása és regionális beilleszkedésük előmozdítása az európai gazdaságtól való távolságuk hatásainak csökkentése érdekében. |
| --- | --- |

(66)

Az Európai Bizottság a legkülső régiók harmonikus fejlődésére vonatkozóan iránymutatásokat (31) állapított meg. Fejlesztési stratégiájuk három fő tengelye a következő: a régiók megközelíthetőségi nehézségeinek csökkentése, versenyképességük javítása és regionális beilleszkedésük előmozdítása az európai gazdaságtól való távolságuk hatásainak csökkentése érdekében.

| (67) | Az Európai Bizottság ezért elfogadja, hogy az útvonalak legkülső régiókból történő indítására nyújtott támogatásokra rugalmasabb összeegyeztethetőségi kritériumok vonatkozhatnak, nevezetesen a támogatások intenzitása és időtartama tekintetében, és nem emel kifogást az ilyen támogatások tekintetében a szomszédos harmadik országoknak nyújtandó szolgáltatások esetében.
  A Hatóság úgy véli, hogy a támogatások intenzitása és időtartama tekintetében hasonló rendelkezések is megengedettek az EGT megállapodás 61. cikke (3) bekezdésében említett régiók és az alacsony népsűrűségű régiók esetében. |
| --- | --- |

(67)

Az Európai Bizottság ezért elfogadja, hogy az útvonalak legkülső régiókból történő indítására nyújtott támogatásokra rugalmasabb összeegyeztethetőségi kritériumok vonatkozhatnak, nevezetesen a támogatások intenzitása és időtartama tekintetében, és nem emel kifogást az ilyen támogatások tekintetében a szomszédos harmadik országoknak nyújtandó szolgáltatások esetében.

A Hatóság úgy véli, hogy a támogatások intenzitása és időtartama tekintetében hasonló rendelkezések is megengedettek az EGT megállapodás 61. cikke (3) bekezdésében említett régiók és az alacsony népsűrűségű régiók esetében.

30A.5.2.   Összeegyeztethetőségi kritériumok

| (68) | A tevékenység indításához nyújtott pénzügyi ösztönzők – azon esetek kivételével, amikor a hatóságok piacgazdasági magánbefektetőként járnak el (lásd a 30A.3.2.4. szakaszt) – előnyöket biztosítanak a kedvezményezett társaságoknak, és ezáltal közvetlenül torzulást idézhetnek elő a társaságok között, amennyiben csökkentik a kedvezményezettek működési költségeit. |
| --- | --- |

(68)

A tevékenység indításához nyújtott pénzügyi ösztönzők – azon esetek kivételével, amikor a hatóságok piacgazdasági magánbefektetőként járnak el (lásd a 30A.3.2.4. szakaszt) – előnyöket biztosítanak a kedvezményezett társaságoknak, és ezáltal közvetlenül torzulást idézhetnek elő a társaságok között, amennyiben csökkentik a kedvezményezettek működési költségeit.

| (69) | Közvetve is befolyásolhatják a repülőterek közötti versenyt azáltal, hogy elősegítik a repülőterek fejlődését, vagy egy társaságot arra ösztönöznek, hogy az egyik repülőtérről egy másikra helyezze át tevékenységét, valamint arra, hogy egy légi útvonalat egy EGT repülőtérről egy regionális repülőtérre helyezzen át. Ennél fogva szokásosan állami támogatásnak minősülnek, és a Hatósághoz intézett bejelentés tárgyát kell képezniük. |
| --- | --- |

(69)

Közvetve is befolyásolhatják a repülőterek közötti versenyt azáltal, hogy elősegítik a repülőterek fejlődését, vagy egy társaságot arra ösztönöznek, hogy az egyik repülőtérről egy másikra helyezze át tevékenységét, valamint arra, hogy egy légi útvonalat egy EGT repülőtérről egy regionális repülőtérre helyezzen át. Ennél fogva szokásosan állami támogatásnak minősülnek, és a Hatósághoz intézett bejelentés tárgyát kell képezniük.

| (70) | Tekintettel a fent említett célkitűzésekre és azokra a számottevő nehézségekre, amelyeket egy új útvonal indítása okozhat, a Hatóság jóváhagyhat ilyen támogatásokat, amennyiben azok eleget tesznek a következő feltételeknek:






  a) | Kedvezményezettek: a légifuvarozók közösségi engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet (32) értelmében az EGT megállapodás szerződő feleinek egyike által kibocsátott érvényes működési engedéllyel rendelkező légifuvarozóknak nyújtanak támogatást. |
| --- | --- | --- |

(70)

Tekintettel a fent említett célkitűzésekre és azokra a számottevő nehézségekre, amelyeket egy új útvonal indítása okozhat, a Hatóság jóváhagyhat ilyen támogatásokat, amennyiben azok eleget tesznek a következő feltételeknek:

a)

Kedvezményezettek: a légifuvarozók közösségi engedélyezéséről szóló 2407/92/EGK tanácsi rendelet (32) értelmében az EGT megállapodás szerződő feleinek egyike által kibocsátott érvényes működési engedéllyel rendelkező légifuvarozóknak nyújtanak támogatást.

| b) | Regionális repülőterek: a támogatásokat a C és D kategóriába tartozó regionális repülőtereket egy másik EGT-repülőtérrel összekötő útvonalakra folyósítják. A nemzeti repülőterek (B kategória) közötti útvonalakra nyújtott támogatások csak kivételes esetben tervezhetők, nevezetesen akkor, ha a két repülőtér egyike hátrányos helyzetű régióban található. |
| --- | --- |

b)

Regionális repülőterek: a támogatásokat a C és D kategóriába tartozó regionális repülőtereket egy másik EGT-repülőtérrel összekötő útvonalakra folyósítják. A nemzeti repülőterek (B kategória) közötti útvonalakra nyújtott támogatások csak kivételes esetben tervezhetők, nevezetesen akkor, ha a két repülőtér egyike hátrányos helyzetű régióban található.

| c) | Új útvonalak: a támogatások csak a nettó utasszám növekedését előidéző – a fent meghatározottak szerinti – új útvonalak vagy új járatsűrűség bevezetésére vonatkoznak (33).
  Nem szükséges, hogy a támogatások ösztönözzék azt, hogy a forgalom egyszerűen áthelyeződjék egy útvonalról vagy légitársaságtól egy másikhoz. Különösen nem járhatnak indokolatlan forgalomeltereléssel az ugyanazon városban, ugyanazon agglomerációban (34) vagy ugyanazon repülőtérrendszerben (35) található, ugyanazon vagy hasonló úticélt kiszolgáló, ugyanolyan feltételekkel, egy másik repülőtérről induló meglévő járatok sűrűsége és életképessége tekintetében. Egy új légi útvonalra sem nyújtható indulási támogatás, ha ezen az útvonalon már – ugyanazon kritériumok mellett – üzemel hasonló, nagy sebességű vasúti szolgáltatás.
  A Hatóság nem fogadja el azokat a visszaéléseket, amelyekben egy társaság az indulási támogatások ideiglenes jellegét próbálja megkerülni azáltal, hogy egy támogatott útvonalat egy állítólag új, de hasonló szolgáltatást nyújtó útvonallal helyettesít. Nevezetesen olyan légitársaságnak nem nyújtható támogatás, amely egy adott útvonalra biztosított támogatás felhasználása után egy ugyanazon városban vagy agglomerációban, illetve repülőtérrendszerben található másik repülőtérről kiinduló, ugyanazon vagy hasonló úti célt kiszolgáló konkurens útvonalra törekszik támogatást szerezni. Mindazonáltal a támogatás folyósítása során az ugyanazon repülőtérről kiinduló és legalább azonos számú utasforgalmat eredményező, valamely útvonalnak egy másik útvonallal történő egyszerű helyettesítése nem kérdőjelezi meg a teljes időszakra fizetendő támogatás további folyósítását, azzal a kikötéssel, hogy ez a helyettesítés nem akadályozza a támogatást lehetővé tevő egyéb kritériumok betartását. |
| --- | --- |

c)

Új útvonalak: a támogatások csak a nettó utasszám növekedését előidéző – a fent meghatározottak szerinti – új útvonalak vagy új járatsűrűség bevezetésére vonatkoznak (33).

Nem szükséges, hogy a támogatások ösztönözzék azt, hogy a forgalom egyszerűen áthelyeződjék egy útvonalról vagy légitársaságtól egy másikhoz. Különösen nem járhatnak indokolatlan forgalomeltereléssel az ugyanazon városban, ugyanazon agglomerációban (34) vagy ugyanazon repülőtérrendszerben (35) található, ugyanazon vagy hasonló úticélt kiszolgáló, ugyanolyan feltételekkel, egy másik repülőtérről induló meglévő járatok sűrűsége és életképessége tekintetében. Egy új légi útvonalra sem nyújtható indulási támogatás, ha ezen az útvonalon már – ugyanazon kritériumok mellett – üzemel hasonló, nagy sebességű vasúti szolgáltatás.

A Hatóság nem fogadja el azokat a visszaéléseket, amelyekben egy társaság az indulási támogatások ideiglenes jellegét próbálja megkerülni azáltal, hogy egy támogatott útvonalat egy állítólag új, de hasonló szolgáltatást nyújtó útvonallal helyettesít. Nevezetesen olyan légitársaságnak nem nyújtható támogatás, amely egy adott útvonalra biztosított támogatás felhasználása után egy ugyanazon városban vagy agglomerációban, illetve repülőtérrendszerben található másik repülőtérről kiinduló, ugyanazon vagy hasonló úti célt kiszolgáló konkurens útvonalra törekszik támogatást szerezni. Mindazonáltal a támogatás folyósítása során az ugyanazon repülőtérről kiinduló és legalább azonos számú utasforgalmat eredményező, valamely útvonalnak egy másik útvonallal történő egyszerű helyettesítése nem kérdőjelezi meg a teljes időszakra fizetendő támogatás további folyósítását, azzal a kikötéssel, hogy ez a helyettesítés nem akadályozza a támogatást lehetővé tevő egyéb kritériumok betartását.

| d) | Időbeli életképesség és idővel csökkenő támogatás: a támogatott útvonalnak idővel életképesnek kell bizonyulnia, azaz közfinanszírozás nélkül legalább a saját költségeit kell fedeznie. Az indulási támogatásoknak ezért csökkenőnek és időben korlátozottnak kell lenniük. |
| --- | --- |

d)

Időbeli életképesség és idővel csökkenő támogatás: a támogatott útvonalnak idővel életképesnek kell bizonyulnia, azaz közfinanszírozás nélkül legalább a saját költségeit kell fedeznie. Az indulási támogatásoknak ezért csökkenőnek és időben korlátozottnak kell lenniük.

| e) | Az útvonal indításához kapcsolódó pótlólagos költségek kompenzálása: a támogatás összegének szorosan kapcsolódnia kell azokhoz a pótlólagos költségekhez, amelyek az új útvonal indításához vagy az új járatsűrűség bevezetéséhez kapcsolódnak, és amelyeket a légifuvarozónak a járat üzemeltetése során már nem kell viselnie. Ezek a költségek többek között azokat a marketing- és reklámkiadásokat foglalják magukban, amelyek az új útvonal megismertetése érdekében kezdetben szükségesek; magukban foglalhatják azokat az installációs költségeket, amelyeket az útvonal indítása miatt az érintett regionális repülőtér telephelyén a légitársaság visel, amennyiben a C vagy a D kategóriába tartozó repülőterekről van szó, és ha ezen költségek még nem képezték támogatás tárgyát. Ezzel ellentétben a támogatás nem irányulhat olyan szokványos működési költségekre, mint a repülőgépek bérlése vagy értékcsökkenése, az üzemanyag, a repülőszemélyzet bére, a repülőtéri ráfordítások, a kiszolgálási költségek (catering). A támogatható költségek fennmaradó részének a rendes piaci viszonyok között elért tényleges költségeknek kell megfelelniük. |
| --- | --- |

e)

Az útvonal indításához kapcsolódó pótlólagos költségek kompenzálása: a támogatás összegének szorosan kapcsolódnia kell azokhoz a pótlólagos költségekhez, amelyek az új útvonal indításához vagy az új járatsűrűség bevezetéséhez kapcsolódnak, és amelyeket a légifuvarozónak a járat üzemeltetése során már nem kell viselnie. Ezek a költségek többek között azokat a marketing- és reklámkiadásokat foglalják magukban, amelyek az új útvonal megismertetése érdekében kezdetben szükségesek; magukban foglalhatják azokat az installációs költségeket, amelyeket az útvonal indítása miatt az érintett regionális repülőtér telephelyén a légitársaság visel, amennyiben a C vagy a D kategóriába tartozó repülőterekről van szó, és ha ezen költségek még nem képezték támogatás tárgyát. Ezzel ellentétben a támogatás nem irányulhat olyan szokványos működési költségekre, mint a repülőgépek bérlése vagy értékcsökkenése, az üzemanyag, a repülőszemélyzet bére, a repülőtéri ráfordítások, a kiszolgálási költségek (catering). A támogatható költségek fennmaradó részének a rendes piaci viszonyok között elért tényleges költségeknek kell megfelelniük.

| f) | Intenzitás és időtartam: a csökkenő támogatás legfeljebb hároméves időtartamra nyújtható. A támogatás összege egyetlen évben sem haladhatja meg az adott év támogatható költségeinek 50 %-át, és a teljes támogatás a támogatható költségek átlag 30 %-át.
  A hátrányos helyzetű régiókból, azaz a 61. cikk (3) bekezdése a) pontjában meghatározott régiókból és az alacsony népsűrűségű régiókból kiinduló útvonalak esetében csökkenő támogatás legfeljebb ötéves időtartamra nyújtható. A támogatás összege egyik évben sem haladhatja meg az adott év támogatható költségeinek 50 %-át, és a teljes támogatás nem haladhatja meg a támogatható költségek átlag 40 %-át. Amennyiben a támogatást öt évig nyújtják, a támogatás az első három év során támogatható költségek 50 %-áig tartható fenn.
  Az útvonal indításához valamely társaságnak nyújtott támogatás időtartama minden esetben számottevően rövidebb, mint az az időtartam, ameddig a társaság a szóban forgó repülőtérről kiindulva vállalja tevékenységeinek végzését, a (70) bekezdés i) pontjában említett üzleti tervben meghatározottak szerint. Ezenkívül a támogatást meg kell szüntetni az utasokat érintő célkitűzés elérését vagy az útvonal jövedelmezőségének megvalósulását követően, még abban az esetben is, ha ez az eredetileg tervezett időtartam vége előtt következik be. |
| --- | --- |

f)

Intenzitás és időtartam: a csökkenő támogatás legfeljebb hároméves időtartamra nyújtható. A támogatás összege egyetlen évben sem haladhatja meg az adott év támogatható költségeinek 50 %-át, és a teljes támogatás a támogatható költségek átlag 30 %-át.

A hátrányos helyzetű régiókból, azaz a 61. cikk (3) bekezdése a) pontjában meghatározott régiókból és az alacsony népsűrűségű régiókból kiinduló útvonalak esetében csökkenő támogatás legfeljebb ötéves időtartamra nyújtható. A támogatás összege egyik évben sem haladhatja meg az adott év támogatható költségeinek 50 %-át, és a teljes támogatás nem haladhatja meg a támogatható költségek átlag 40 %-át. Amennyiben a támogatást öt évig nyújtják, a támogatás az első három év során támogatható költségek 50 %-áig tartható fenn.

Az útvonal indításához valamely társaságnak nyújtott támogatás időtartama minden esetben számottevően rövidebb, mint az az időtartam, ameddig a társaság a szóban forgó repülőtérről kiindulva vállalja tevékenységeinek végzését, a (70) bekezdés i) pontjában említett üzleti tervben meghatározottak szerint. Ezenkívül a támogatást meg kell szüntetni az utasokat érintő célkitűzés elérését vagy az útvonal jövedelmezőségének megvalósulását követően, még abban az esetben is, ha ez az eredetileg tervezett időtartam vége előtt következik be.

| g) | Az útvonal fejlődésével való kapcsolat: a támogatás kifizetésének a szállított utasszám tényleges alakulásához kell kapcsolódnia. Annak érdekében, hogy a támogatás továbbra is ösztönző jellegű maradjon, valamint a felső határértékek módosulását el lehessen kerülni, az utasonkénti egységösszegnek például a forgalom tényleges növekedésének függvényében csökkennie kell. |
| --- | --- |

g)

Az útvonal fejlődésével való kapcsolat: a támogatás kifizetésének a szállított utasszám tényleges alakulásához kell kapcsolódnia. Annak érdekében, hogy a támogatás továbbra is ösztönző jellegű maradjon, valamint a felső határértékek módosulását el lehessen kerülni, az utasonkénti egységösszegnek például a forgalom tényleges növekedésének függvényében csökkennie kell.

| h) | Megkülönböztetés-mentes odaítélés: minden olyan állami hatóság, amely egy társaságnak – akár repülőtéren, akár nem repülőtéren keresztül – új útvonal indításához támogatások odaítélését tervezi, elegendő határidőn belül és kellő nyilvánosság mellett tervét közzé kell tennie annak érdekében, hogy minden érdekelt légitársaság felajánlhassa szolgáltatásait. Ennek a tájékoztatásnak nevezetesen az útvonal leírását, továbbá a támogatások összege és időtartama tekintetében objektív leírásokat kell tartalmaznia. A közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályokat és alapelveket – amennyiben azok alkalmazandók – be kell tartani. |
| --- | --- |

h)

Megkülönböztetés-mentes odaítélés: minden olyan állami hatóság, amely egy társaságnak – akár repülőtéren, akár nem repülőtéren keresztül – új útvonal indításához támogatások odaítélését tervezi, elegendő határidőn belül és kellő nyilvánosság mellett tervét közzé kell tennie annak érdekében, hogy minden érdekelt légitársaság felajánlhassa szolgáltatásait. Ennek a tájékoztatásnak nevezetesen az útvonal leírását, továbbá a támogatások összege és időtartama tekintetében objektív leírásokat kell tartalmaznia. A közbeszerzésekre és koncessziókra vonatkozó szabályokat és alapelveket – amennyiben azok alkalmazandók – be kell tartani.

| i) | többi útvonalra gyakorolt hatás és üzleti terv: minden olyan légitársaságnak, amely indulási támogatást nyújtani kívánó állami hatóságnak kínál szolgáltatást, pályázata benyújtásakor olyan üzleti tervet kell beadnia, amely huzamosabb időn keresztül ismerteti az útvonalnak a támogatás megszűnését követő életképességét. A köztestület az indulási támogatás odaítélése előtt az új útvonalnak a konkurens útvonalakra gyakorolt hatásáról hatásvizsgálatot folytat. |
| --- | --- |

i)

többi útvonalra gyakorolt hatás és üzleti terv: minden olyan légitársaságnak, amely indulási támogatást nyújtani kívánó állami hatóságnak kínál szolgáltatást, pályázata benyújtásakor olyan üzleti tervet kell beadnia, amely huzamosabb időn keresztül ismerteti az útvonalnak a támogatás megszűnését követő életképességét. A köztestület az indulási támogatás odaítélése előtt az új útvonalnak a konkurens útvonalakra gyakorolt hatásáról hatásvizsgálatot folytat.

| j) | Nyilvánosság: Az EFTA-államok gondoskodnak arról, hogy minden évben minden repülőtér vonatkozásában közzétételre kerüljön a támogatott útvonalak jegyzéke, amely mindegyik útvonal esetében tartalmazza a közfinanszírozás forrását, a kedvezményezett társaságot, a kifizetett támogatások összegét, valamint az érintett utasok számát. |
| --- | --- |

j)

Nyilvánosság: Az EFTA-államok gondoskodnak arról, hogy minden évben minden repülőtér vonatkozásában közzétételre kerüljön a támogatott útvonalak jegyzéke, amely mindegyik útvonal esetében tartalmazza a közfinanszírozás forrását, a kedvezményezett társaságot, a kifizetett támogatások összegét, valamint az érintett utasok számát.

| k) | Jogorvoslat: a 89/665/EGK és a 92/13/EGK, úgynevezett »közbeszerzési« irányelvekben lefektetett jogorvoslati eljárások mellett (36), amikor azokat alkalmazni kell, az EFTA-államok szintjén jogorvoslati eljárásokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a támogatások odaítélésekor ne forduljon elő diszkrimináció. |
| --- | --- |

k)

Jogorvoslat: a 89/665/EGK és a 92/13/EGK, úgynevezett »közbeszerzési« irányelvekben lefektetett jogorvoslati eljárások mellett (36), amikor azokat alkalmazni kell, az EFTA-államok szintjén jogorvoslati eljárásokat kell meghatározni annak érdekében, hogy a támogatások odaítélésekor ne forduljon elő diszkrimináció.

| l) | Szankciók: szankcionáló mechanizmusokat kell alkalmazni arra az esetre, ha egy légifuvarozó a támogatás kifizetésekor nem teljesíti egy repülőtér vonatkozásában vállalt kötelezettségeit. A támogatás visszatérítésének vagy a fuvarozó által kezdetben letétbe helyezett biztosíték lefoglalásának rendszere lehetővé teszi a repülőtér számára annak biztosítását, hogy a légitársaság teljesítse vállalt kötelezettségeit. |
| --- | --- |

l)

Szankciók: szankcionáló mechanizmusokat kell alkalmazni arra az esetre, ha egy légifuvarozó a támogatás kifizetésekor nem teljesíti egy repülőtér vonatkozásában vállalt kötelezettségeit. A támogatás visszatérítésének vagy a fuvarozó által kezdetben letétbe helyezett biztosíték lefoglalásának rendszere lehetővé teszi a repülőtér számára annak biztosítását, hogy a légitársaság teljesítse vállalt kötelezettségeit.

| (71) | Halmozás: az indulási támogatások egy útvonal üzemeltetésére nyújtott egyéb támogatástípusokkal – mint a bizonyos utaskategóriáknak szociális célból nyújtott támogatások vagy a közszolgáltatási feladatok ellátásához nyújtott pénzügyi kompenzáció – nem kombinálhatók. Továbbá az ilyen támogatások akkor sem ítélhetők oda, ha – a 2408/92/EGK rendelet (37) 4. cikke és különösen annak (1) bekezdése d) pontja értelmében – az egy útvonalhoz való hozzáférést egyetlen légifuvarozóra korlátozták. Az arányosság szabályainak megfelelően más, ugyanazon kiadások fedezésére szolgáló támogatásokkal sem halmozhatók, akkor sem, ha azokat egy másik tagállamban fizetik ki. |
| --- | --- |

(71)

Halmozás: az indulási támogatások egy útvonal üzemeltetésére nyújtott egyéb támogatástípusokkal – mint a bizonyos utaskategóriáknak szociális célból nyújtott támogatások vagy a közszolgáltatási feladatok ellátásához nyújtott pénzügyi kompenzáció – nem kombinálhatók. Továbbá az ilyen támogatások akkor sem ítélhetők oda, ha – a 2408/92/EGK rendelet (37) 4. cikke és különösen annak (1) bekezdése d) pontja értelmében – az egy útvonalhoz való hozzáférést egyetlen légifuvarozóra korlátozták. Az arányosság szabályainak megfelelően más, ugyanazon kiadások fedezésére szolgáló támogatásokkal sem halmozhatók, akkor sem, ha azokat egy másik tagállamban fizetik ki.

| (72) | Az útvonalak indítására nyújtott támogatásokról értesíteni kell a Hatóságot. A Hatóság felkéri az EFTA-államokat arra, hogy inkább az indulási támogatási programokról, mint az egyedi támogatásokról értesítsék, mivel ezek fokozottabb területi kohéziót tesznek lehetővé az EGT-megállapodás hatálya alá eső területeken. A Hatóság eseti alapon megvizsgálhat egy olyan támogatást vagy támogatási programot, amely ugyan teljes egészében nem tesz eleget az előzőekben ismertetett kritériumoknak, de hasonló végeredményhez vezethet. |
| --- | --- |

(72)

Az útvonalak indítására nyújtott támogatásokról értesíteni kell a Hatóságot. A Hatóság felkéri az EFTA-államokat arra, hogy inkább az indulási támogatási programokról, mint az egyedi támogatásokról értesítsék, mivel ezek fokozottabb területi kohéziót tesznek lehetővé az EGT-megállapodás hatálya alá eső területeken. A Hatóság eseti alapon megvizsgálhat egy olyan támogatást vagy támogatási programot, amely ugyan teljes egészében nem tesz eleget az előzőekben ismertetett kritériumoknak, de hasonló végeredményhez vezethet.

30A.6.   Korábbi jogellenes támogatások kedvezményezettjei

| (73) | Amennyiben egy jogellenes támogatást, amelynek tárgyában a Hatóság egy visszafizetési megbízásra kiterjedő elutasító határozatot fogadott el, egy társaságnak odaítéltek, és a visszafizetés nem a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke alapján történt, valamennyi repülőtéri infrastruktúrára irányuló támogatás vagy indulási támogatás értékelésénél mind a korábbi és az új támogatás halmozott hatását figyelembe kell vennie, mind pedig azt, hogy a korábbi támogatást nem térítették vissza (38). |
| --- | --- |

(73)

Amennyiben egy jogellenes támogatást, amelynek tárgyában a Hatóság egy visszafizetési megbízásra kiterjedő elutasító határozatot fogadott el, egy társaságnak odaítéltek, és a visszafizetés nem a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. részének 14. cikke alapján történt, valamennyi repülőtéri infrastruktúrára irányuló támogatás vagy indulási támogatás értékelésénél mind a korábbi és az új támogatás halmozott hatását figyelembe kell vennie, mind pedig azt, hogy a korábbi támogatást nem térítették vissza (38).

30A.7.   A felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (1) bekezdésében említett megfelelő intézkedések

| (74) | A felügyeleti és bírósági megállapodás 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Hatóság javasolja, hogy az EFTA-államok módosítsák az ezen iránymutatások által érintett állami támogatásokra vonatkozó fennálló programjaikat, hogy megfelelőségüket legkésőbb 2007. június 1-jéig biztosítsák. Az EFTA-államoknak a javaslatok elfogadását 2006. június 1. előtt írásban kell megerősíteniük. |
| --- | --- |

(74)

A felügyeleti és bírósági megállapodás 1. cikkének (1) bekezdésével összhangban a Hatóság javasolja, hogy az EFTA-államok módosítsák az ezen iránymutatások által érintett állami támogatásokra vonatkozó fennálló programjaikat, hogy megfelelőségüket legkésőbb 2007. június 1-jéig biztosítsák. Az EFTA-államoknak a javaslatok elfogadását 2006. június 1. előtt írásban kell megerősíteniük.

| (75) | Ha egy EFTA-állam az elfogadást e határidő lejártáig írásban nem erősíti meg, a Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 19. cikkének (2) bekezdését alkalmazza, és amennyiben szükséges, kezdeményezi az e cikkben megállapított eljárást. |
| --- | --- |

(75)

Ha egy EFTA-állam az elfogadást e határidő lejártáig írásban nem erősíti meg, a Hatóság a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve II. része 19. cikkének (2) bekezdését alkalmazza, és amennyiben szükséges, kezdeményezi az e cikkben megállapított eljárást.

30A.8.   A kérelem benyújtásának időpontja

| (76) | Ezek az iránymutatások azután lépnek életbe, hogy a Hatóság elfogadta őket. A Hatóság által ezen időpont előtt nyilvántartásba vett bejelentések vizsgálata az bejelentések időpontjában hatályban lévő szabályok fényében történik.
  A Hatóság jelen iránymutatások alapján meg fogja vizsgálni az engedélye nélkül – tehát a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésével ellentétes módon – nyújtott, a repülőtéri infrastruktúra finanszírozására irányuló valamennyi támogatás vagy indulási támogatás összeegyeztethetőségét, amennyiben a támogatás folyósítása az iránymutatások elfogadása után kezdődött. A többi esetben a Hatóság az értékelést a támogatás folyósításának kezdetekor alkalmazandó szabályok alapján végzi. |
| --- | --- |

(76)

Ezek az iránymutatások azután lépnek életbe, hogy a Hatóság elfogadta őket. A Hatóság által ezen időpont előtt nyilvántartásba vett bejelentések vizsgálata az bejelentések időpontjában hatályban lévő szabályok fényében történik.

A Hatóság jelen iránymutatások alapján meg fogja vizsgálni az engedélye nélkül – tehát a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyve I. része 1. cikkének (3) bekezdésével ellentétes módon – nyújtott, a repülőtéri infrastruktúra finanszírozására irányuló valamennyi támogatás vagy indulási támogatás összeegyeztethetőségét, amennyiben a támogatás folyósítása az iránymutatások elfogadása után kezdődött. A többi esetben a Hatóság az értékelést a támogatás folyósításának kezdetekor alkalmazandó szabályok alapján végzi.

| (77) | A Hatóság tájékoztatja az EFTA-államokat és az érdekelt feleket arról, hogy ezen iránymutatások alkalmazását az alkalmazásuk időpontját követő négy évben mélyrehatóan szándékozik értékelni. Egy ilyen tanulmány eredményei az iránymutatások felülvizsgálatára kényszeríthetik a Hatóságot. |
| --- | --- |

(77)

A Hatóság tájékoztatja az EFTA-államokat és az érdekelt feleket arról, hogy ezen iránymutatások alkalmazását az alkalmazásuk időpontját követő négy évben mélyrehatóan szándékozik értékelni. Egy ilyen tanulmány eredményei az iránymutatások felülvizsgálatára kényszeríthetik a Hatóságot.

---

(1)  A Tanács 1992. július 23-i 2407/92/EGK rendelete a légifuvarozók engedélyezéséről (HL L 240., 1992.8.24.), mely az EGK-megállapodás XIII. mellékletének 66.b) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén került beillesztésre a Tanács 1992. július 23-i 2408/92/EGK rendelete a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról (HL L 240., 1992.8.24.), mely az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 64.a) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén került beépítésre, valamint a Tanács 1992. július 23-i 2409/92/EGK rendelete a légi szolgáltatások vitel- és tarifadíjairól (HL L 240., 1992.8.24.), mely az EGT-megállapodás XIII. mellékletének 65. pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén került beépítésre.

1

(2)  A Tanács 95/93/EGK 1993. január 18-i rendelete a Közösség repülőterein alkalmazandó résidő kiosztás egységes szabályairól (HL L 14., 1993.1.22.), melyet az EGT-megállapodás XIII. melléklete 64.b) pontjába a 154/2004 vegyesbizottsági határozat (HL L 102., 2005.4.21., 33. o. és a 20. EGT-kiegészítés, 2005.4.21.) révén került beépítésre.

2

(3)  A Tanács 1996. október 15-i 96/67/EGK irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25.), mely az EGT-megállapodás XIII. melléklete 64.c) pontjába a 2000. október 2-i 79/2004 vegyesbizottsági határozat (HL L 315., 2000.12.14., 20. o. és az 59. EGT-kiegészítés, 2000.12.14.) révén került beépítésre.

3

(4)  A Tanács 1989. július 24-i 2299/89/EGK rendelete a számítógépes helyfoglalási rendszerek ügyviteli szabályzatáról (HL L 220., 1989.7.29.), melyet az EGT-megállapodás XIII. melléklete 63. pontjába az 1999. november 5-i 148/99 vegyesbizottsági határozat (HL L 15., 2001.1.18., 45. o. és a 3. EGT-kiegészítés, 2001.1.18.) révén került beépítésre.

4

(5)  A felügyeleti és bírósági megállapodás teljes, minden módosítást tartalmazó szövege az EFTA Titkárságának honlapján található: http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/

5

(6)  Study on competition between airports and the application of State aid rules (Tanulmány a repülőterek között fennálló versenyről és az állami támogatások alkalmazásáról), Cranfield University, 2002. június.

6

(7)  Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatásai (HL L 124., 1996.5.23., valamint annak 23. EGT-kiegészítése, 1996.5.23.) hivatkozik az EK-Szerződés 92. és 93. cikkeinek, valamint az EGT-megállapodás 61. cikkének a légiközlekedési ágazatban nyújtott állami támogatásokra való alkalmazásáról szóló közösségi iránymutatásokra, és kijelenti, hogy a Hatóság a bizottsági iránymutatásokban található kritériumokat fogja alkalmazni.

7

(8)  Fehér könyv – »Európai közlekedéspolitika 2010-ig: ideje dönteni« COM (2001) 370 végleges.

8

(9)  Az EFTA Felügyeleti Hatóság nemzeti regionális állami támogatásokról szóló iránymutatása (HL L 111., 1999.4.29., valamint a 18. EGT-kiegészítés, 1999.4.29.) A működési támogatás a nemzeti regionális állami támogatási iránymutatások meghatározása szerint olyan támogatás, amelynek »célja a vállalat folyó kiadásainak csökkentése« (25.4.26. pont), míg az induló beruházási támogatás »új telephely létesítéséhez vagy meglévő telephely bővítéséhez kapcsolódó állóeszköz-beruházáshoz, illetve termékben vagy termelési folyamatban alapvető változást eredményező tevékenység megkezdéséhez« kapcsolódik (25.4.6. pont).

9

(10)  Lásd a nemzeti regionális állami támogatási iránymutatások 25.4.26. és azt követő pontjait.

10

(11)  A Bíróság ítélkezési gyakorlata szerint minden olyan tevékenység, amely egy adott piacon áruk és szolgáltatások nyújtására irányul, gazdasági tevékenységnek minősül. Lásd a C 35/96. sz. Bizottság kontra Olaszország ügyet EBHT 1998., I-3851. o., valamint a C-180/98–C-184/98. sz. Pavlov–ügyeket EBHT 2000., I-6451. o.

11

Bizottság kontra Olaszország

Pavlov–ügyeket

(12)  A C-159/91. és C-160/91. sz. Poucet és Pistre kontra AGF és Cancava ügyekben EBHT 1993., I-637. o.

12

Poucet és Pistre kontra AGF és Cancava

(13)  A T-128/98. sz. Aéroports de Paris kontra az Európai Közösségek Bizottsága ügy EBHT 2000., II-3929. o., amelyet a C-82/01. sz. ügy erősített meg EBHT 2002., I-09297. o., 75–79. pont.

13

Aéroports de Paris kontra az Európai Közösségek Bizottsága

(14)  A C-364/92. sz. SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol ügy EBHT 1994., I-43. o.

14

SAT Fluggesellschaft kontra Eurocontrol

(15)  A C-343/95. sz. Calě & Figli kontra Servizi Ecologici Porto di Genova ügy EBHT 1997., I-1547. o. A Bizottság 2003. március 19-i határozata, N 309/2002, légi biztonság – a 2001. szeptember 11-i merényletek következtében felmerülő költségek kompenzálásáról. A Bizottság 2002. január 16-i határozata, N 438/2002, a kikötők üzemeltetőinek állami hatáskörbe tartozó feladatok ellátásáért nyújtott támogatások.

15

Calě & Figli kontra Servizi Ecologici Porto di Genova

(16)  A C-280/00. sz. Altmark Trans és Regierungspräsidium Magdeburg kontra Nahverkehrsgesellschaft Altmark ügy EBHT 2003., I-7747. o.

16

(17)  A Bizottság 2005/842/EK határozata az EK-Szerződés 86. cikke (2) bekezdésének az általános gazdasági érdekű szolgáltatások működtetésével megbízott vállalkozásoknak özszolgáltatással járó ellentételezés formájában megítélt állami támogatásokra történő alkalmazásáról (HL L 312., 2005.11.29., 67. o.).

17

A határozatot még nem illesztették be az EGT-megállapodásba. A határozatnak az EGT jogi keretei közé történő beillesztése után a közszolgáltatási kompenzáció e fajtái a felügyeleti és bírósági megállapodás 3. jegyzőkönyvének I. része és II. részének 2. cikke értelmében általános bejelentési kötelezettség alá fognak esni.

(18)  A 40/85 sz. Belga Királyság kontra Bizottság ügy EBHT 1986., I-2321. o.

18

Belga Királyság kontra Bizottság

(19)  A C-188/80–C 190/80. sz. Francia Köztársaság, Olasz Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra Európai Közösségek Bizottsága egyesített ügyek EBHT 1982., 2571. o., 21. pont.

19

Francia Köztársaság, Olasz Köztársaság, valamint Nagy-Britannia és Észak-Írország Egyesült Királysága kontra Európai Közösségek Bizottsága

(20)  A C-305/89 sz. Olaszország kontra Bizottság (»Alfa Romeo«) ügy EBHT 1991., I-1603. o., 20. pont. A T-228/99 sz. Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság ügy EBHT 2003., II-435. o., 250–270. pont.

20

Olaszország kontra Bizottság

Alfa Romeo

Westdeutsche Landesbank Girozentrale kontra Bizottság

(21)  Lásd a Bizottság 309/2002 határozata – Franciaország: légi biztonság – a 2001. szeptember 11-i támadások következtében felmerülő költségek kompenzálásáról (HL C 148., 2003.6.25.)

21

(22)  Az EFTA Felügyeleti Hatóságnak a hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről szóló iránymutatásai (HL L 137., 2000.6.8. és a 26. EGT-kiegészítés 2000.6.8.). Ezek az iránymutatások a hatóságok általi földterület- és ingatlanértékesítésben foglalt állami támogatások összetevőiről szóló bizottsági közleményhez tartoznak.

22

(23)  Az Európai Bizottság 1993. évi jelentése a versenypolitikáról, (402) és (403) bekezdés.

23

(24)  Lásd: 16. lábjegyzet.

24

(25)  A határozatot még nem illesztették be az EGT-megállapodásba. Beillesztése után a nagyobb repülőtereknek (A, B, C kategória) nyújtott, állami támogatásnak minősülő, vagy e határozat kritériumait és feltételeit nem teljesítő bármely közszolgáltatási kompenzációnak bejelentés és eseti vizsgálat tárgyát kell képeznie.

25

(26)  Bár a közlekedési ágazatban nem alkalmazható, a közszolgáltatási kompenzáció formájában nyújtott állami támogatásokról szóló iránymutatások 18.C. fejezete eligazítást adhat a [még közzé nem tett] (55)–(57) bekezdés alkalmazására vonatkozóan. Ezen iránymutatások összhangban vannak a közszolgáltatással járó ellentételezés formájában nyújtott állami támogatásról szóló közösségi keretszabállyal (HL C 297, 2005.11.29., 4. o.)

26

(27)  A Tanács 1996. október 15-i 96/67/EK irányelve a közösségi repülőterek földi kiszolgálási piacára való bejutásról (HL L 272., 1996.10.25.), mely az EGT-megállapodás XIII. melléklete 64.c) pontjába a 2000. október 2-i 79/2000 vegyesbizottsági határozat (HL L 315., 2000.12.14., 20. o. és az 59. EGT-kiegészítés, 2000.12.14.) révén került beépítésre.

27

(28)  A Ryanair Charleroi repülőtéri esetére vonatkozó eljárás megindításáról szóló európai bizottsági határozat 85. pontja szerint: »Ami a földi kiszolgálás költségeit illeti, a Bizottság megítélése szerint méretgazdaságosságról beszélhetünk, amint a repülőtér egy felhasználója nagymértékben igénybe veszi egy vállalat földi kiszolgálási szolgáltatásait. Nem meglepő ugyanis, hogy az egyes társaságokra alkalmazott díjak alacsonyabbak az általános díjszabásnál, amennyiben az e társaságok által igényelt szolgáltatás kevesebb, mint más ügyfelek esetében«.

28

(29)  A »Study on Competition between airports and the application of State Aid Rules« (Tanulmány a repülőterek közötti versenyről és az állami támogatásokról szóló szabályok alkalmazásáról) című jelentés, Cranfield University, 2002. szeptember, 5.33. és 6.11. pontok.

29

(30)  Ibid. 5–27. pontok: »Bizonyos mértékig a légi szolgáltatások közszolgáltatási kötelezettség keretén belül történő támogatása úgy tekinthető, mint az egy adott repülőtérnek nyújtott közvetett támogatás.«

30

(31)  A legkülső régiók megerősített partnerségéről szóló, 2004. május 26-i [COM(2004) 343 végleges] és 2004. augusztus 6-i [SEC(2004) 1030] bizottsági közlemények.

31

(32)  A Tanács 1992. július 23-i 2407/92/EGK rendelete a légifuvarozók közösségi engedélyezéséről (HL L 240., 1992.8.24.), melyet az EGT-megállapodás XIII. melléklete 66. b) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén került beépítésre.

32

(33)  Ez különösen az időszakos útvonalról állandó útvonalra való, illetve egy nem naponta közlekedő járatsűrűségről legalább naponta közlekedő járatsűrűségre való áttérésre vonatkozik.

33

(34)  A Tanács 2408/92/EGK rendelete a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról (HL L 240., 1992.8.24., 8. o.), melyet az EGT-megállapodás XIII. melléklete 64. a) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén épült be.

34

(35)  A Tanács a közösségi légifuvarozók Közösségen belüli légi útvonalakhoz jutásáról szóló 2408/92/EGK rendelete (HL L 240., 1992.8.24., 8. o.) 2.cikkének m) pontja szerint, melyet az EGT-megállapodás XIII. melléklete 64. a) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén épült be.

35

(36)  Az EGT–megállapodás XVI. melléklete 5. ponjába átvett, az árubeszerzésre és az építési beruházásra irányuló közbeszerzési szerződések odaítélésével kapcsolatos jogorvoslati eljárás alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1989. december 21-i 89/665/EGK tanácsi irányelv (HL L 395., 1989.12.30., 33–35. o.). Az EGT-megállapodás XVI. mellékletének 5.a) pontjába az 1994. március 21-i 7/94 vegyesbizottsági határozat (HL L 160., 1994.6.28., 1. o. és a 17. EGT-kiegészítés, 1994.6.28.) révén átvett, a vízügyi, energiaipari, szállítási és távközlési ágazatokban működő vállalkozások beszerzési eljárásairól szóló közösségi szabályok alkalmazására vonatkozó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések összehangolásáról szóló, 1992. február 25-i 92/13/EGK tanácsi irányelv (HL L 76., 1992.3.23., 14–20. o.)

36

(37)  Lásd: 1. lábjegyzet.

37

(38)  Lásd a C-355/95 P sz. Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság ügy EBHT 1997., I-2549. o.”

38

Textilwerke Deggendorf kontra Bizottság

---

| 6.3.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | L 62/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

L 62/44

---

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG HATÁROZATA

320/06/COL

(2006. október 31.)

a Közösségbe harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomásoknak az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 39. pontjában szereplő jegyzékének módosításáról és a 2006. szeptember 6-i 246/06/COL EFTA felügyeleti hatósági határozat hatályon kívül helyezéséről

AZ EFTA FELÜGYELETI HATÓSÁG,

TEKINTETTEL az Európai Gazdasági Térségről szóló megállapodásra és különösen annak 109. cikkére és 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EFTA-tagok közötti, Felügyeleti Hatóság és Bíróság létrehozásáról szóló megállapodásra és különösen annak 5. cikke (2) bekezdése d) pontjára, valamint 1. jegyzőkönyvére,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete bevezető részének 4(B)(1) és (3), valamint (5) b) pontjára,

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. mellékletében és különösen annak 6. cikke (2) bekezdésében említett ágazati kiigazítások által módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 1.1.4. pontjában említett jogi aktusra (a Tanács 1997. december 18-i 97/78/EK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról),

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. mellékletében és különösen annak 6. cikke (4) bekezdésében említett ágazati kiigazítások által módosított és az EGT-megállapodáshoz igazított, az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 1.1.5. pontjában említett jogi aktusra (a Tanács 1991. július 15-i 91/496/EGK irányelve a harmadik országokból a Közösségbe behozott állatok állat-egészségügyi ellenőrzésének megszervezésére irányadó elvek megállapításáról és a 89/662/EGK, a 90/425/EGK és a 90/675/EGK irányelvek módosításáról),

TEKINTETTEL az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezetének 1.2.111. pontjában említett jogi aktus (a Bizottság 2001. november 21-i 2001/812/EK határozata harmadik országokból a Közösségbe behozott termékek állat-egészségügyi ellenőrzéséért felelős állat-egészségügyi határállomások engedélyezési követelményeinek megállapításáról) módosított változatára és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,

MIVEL az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. szeptember 6-i 246/06/COL határozatával hatályon kívül helyezte az EFTA Felügyeleti Hatóság 2002. május 24-i 86/02/COL határozatát és összeállította a Közösségbe harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére megadott izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomások új jegyzékét,

MIVEL Norvégia kormánya kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy az Egersund kikötőjében található, javasolt állat-egészségügyi határállomást vegye fel a harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzésére jóváhagyott izlandi és norvégiai állat-egészségügyi határállomásoknak az EGT-megállapodás I. melléklete I. fejezete 1.2. részének 39. pontjában szereplő jegyzékébe,

MIVEL Norvégia kormánya kérte az EFTA Felügyeleti Hatóságot, hogy az Egersund kikötőjében található, javasolt állat-egészségügyi határállomást vegyék fel az emberi és nem emberi fogyasztásra szánt halolaj behozatala és az ömlesztett halliszt vonatkozásában vegyék fel a jegyzékbe,

MIVEL a Norvég kormány javasolta, hogy az EFTA Felügyeleti Hatóság a Kristiansund állat-egészségügyi határállomáson belül Kristiansund vizsgálati központ esetében az ömlesztett halolaj, valamint az emberi és nem emberi fogyasztásra szánt csomagolt halolaj további termékkategóriáival egészítse ki a jegyzéket,

MIVEL az EFTA Felügyeleti Hatóság és az Európai Bizottság, szorosan együttműködve a hatáskörrel rendelkező norvég hatóságokkal, közösen ellenőrizték az egersundi állat-egészségügyi határállomást és a kristiansundi vizsgálati központot,

MIVEL a közös ellenőrzést követően, valamint az EGT-megállapodás I. melléklete bevezető részének 4(B)3 bekezdésének megfelelően, az EFTA Felügyeleti Hatóság és az Európai Bizottság ellenőrei 2006. október 16-án közös ajánlást fogadtak el (ügyszám 59362/eseményszám 391554) arról, hogy az egersundi állat-egészségügyi határállomást és a kristiansundi vizsgálati központ esetében az új kategóriákat vegyék fel az állat-egészségügyi határállomások jegyzékébe,

MIVEL az EFTA Felügyeleti Hatóság 312/06/COL határozatával a munkáját segítő EFTA állat-egészségügyi bizottsághoz utalta az ügyet,

MIVEL a jelen határozatban biztosított intézkedések összhangban vannak az EFTA Felügyeleti Hatóságot támogató EFTA Állat-egészségügyi Bizottság véleményével,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

| 1. | Az Izlandra és Norvégiába harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzését az illetékes nemzeti hatóság végzi az e határozat mellékletében felsorolt jóváhagyott állat-egészségügyi határállomásokon. |
| --- | --- |

1.

Az Izlandra és Norvégiába harmadik országból behozott élő állatok és állati termékek állat-egészségügyi ellenőrzését az illetékes nemzeti hatóság végzi az e határozat mellékletében felsorolt jóváhagyott állat-egészségügyi határállomásokon.

| 2. | Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. szeptember 6-i 246/06/COL határozata hatályát veszti. |
| --- | --- |

2.

Az EFTA Felügyeleti Hatóság 2006. szeptember 6-i 246/06/COL határozata hatályát veszti.

| 3. | Ez a határozat 2006. október 31-én lép hatályba. |
| --- | --- |

3.

Ez a határozat 2006. október 31-én lép hatályba.

| 4. | Ennek a határozatnak Izland és Norvégia a címzettje. |
| --- | --- |

4.

Ennek a határozatnak Izland és Norvégia a címzettje.

| 5. | A határozat angol nyelven hiteles. |
| --- | --- |

5.

A határozat angol nyelven hiteles.

Kelt Brüsszelben, 2006. október 31-én.

az EFTA Felügyeleti Hatóság részéről

Bjørn T. GRYDELAND

elnök

Kristján Andri STEFÁNSSON

testületi tag

---

MELLÉKLET

A JÓVÁHAGYOTT ÁLLAT-EGÉSZSÉGÜGYI HATÁRÁLLOMÁSOK JEGYZÉKE

| 1 | = | Név |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | Animo-kód |
| 3 | = | Típus







  A | = | Repülőtér |
| F | = | Vasúti |
| P | = | Kikötő |
| R | = | Közúti |

1

=

Név

2

=

Animo-kód

3

=

Típus

A

=

Repülőtér

F

=

Vasúti

P

=

Kikötő

R

=

Közúti

4

=

Vizsgálati központ

5

=

Termékek

| HC | = | Emberi fogyasztásra szánt termékek |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Egyéb termékek |
| NT | = | Nincsenek hőmérsékleti követelmények |
| T | = | Fagyasztott/hűtött termékek |
| T(FR) | = | Fagyasztott termékek |
| T(CH) | = | Hűtött termékek |

HC

=

Emberi fogyasztásra szánt termékek

NHC

=

Egyéb termékek

NT

=

Nincsenek hőmérsékleti követelmények

T

=

Fagyasztott/hűtött termékek

T(FR)

=

Fagyasztott termékek

T(CH)

=

Hűtött termékek

6

=

Élő állatok

| U | = | Patások: szarvasmarha, sertés, juh, kecske, vadon élő és háziasított páratlanujjú patások |
| --- | --- | --- |
| E | = | Regisztrált lófélék a 90/426/EGK tanácsi irányelvben meghatározottak szerint |
| O | = | Egyéb állatok |

U

=

Patások: szarvasmarha, sertés, juh, kecske, vadon élő és háziasított páratlanujjú patások

E

=

Regisztrált lófélék a 90/426/EGK tanácsi irányelvben meghatározottak szerint

O

=

Egyéb állatok

5-6

=

Megjegyzések

| (1) | = | Az ellenőrzés a 97/78/EGK tanácsi irányelv 19. cikke (3) bekezdésének végrehajtásában elfogadott 93/352/EGK bizottsági irányelv követelményeinek megfelelően történik. |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Kizárólag becsomagolt áruk |
| (3) | = | Kizárólag halászati termékek |
| (4) | = | Kizárólag állati fehérjék |
| (5) | = | Kizárólag gyapjú, nyersbőr és irha |
| (6) | = | Kizárólag folyékony zsírok, olajok és halolajok |
| (7) | = | Izlandi pónik (kizárólag áprilistól októberig) |
| (8) | = | Kizárólag lófélék |
| (9) | = | Kizárólag trópusi halak |
| (10) | = | Kizárólag macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlalakúak, élő halak, hüllők és a laposmellű futómadarakon kívüli egyéb madarak, |
| (11) | = | Kizárólag ömlesztett takarmány |
| (12) | = | Az (U) esetében páratlanujjú patások esetében csak az állatkertbe szállított egyedek; és az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított egyedek |
| (13) | = | Nagylak HU: Állat-egészségügyi határállomás (termékek számára) és határátkelőhely (élő állatok számára) a magyar-román határon, amelyre mind a termékek, mind az élő állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK bizottsági határozatot. |
| (14) | = | Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek, vagy amelyeket Oroszországba szállítanak a vonatkozó közösségi jogszabályokban megszabott különleges eljárások szerint. |
| (15) | = | Kizárólag tenyésztett víziállatok |
| (16) | = | Kizárólag halliszt |

(1)

=

Az ellenőrzés a 97/78/EGK tanácsi irányelv 19. cikke (3) bekezdésének végrehajtásában elfogadott 93/352/EGK bizottsági irányelv követelményeinek megfelelően történik.

(2)

=

Kizárólag becsomagolt áruk

(3)

=

Kizárólag halászati termékek

(4)

=

Kizárólag állati fehérjék

(5)

=

Kizárólag gyapjú, nyersbőr és irha

(6)

=

Kizárólag folyékony zsírok, olajok és halolajok

(7)

=

Izlandi pónik (kizárólag áprilistól októberig)

(8)

=

Kizárólag lófélék

(9)

=

Kizárólag trópusi halak

(10)

=

Kizárólag macskák, kutyák, rágcsálók, nyúlalakúak, élő halak, hüllők és a laposmellű futómadarakon kívüli egyéb madarak,

(11)

=

Kizárólag ömlesztett takarmány

(12)

=

Az (U) esetében páratlanujjú patások esetében csak az állatkertbe szállított egyedek; és az (O) esetében csak naposcsibék, halak, kutyák, macskák, rovarok vagy egyéb állatkertbe szállított egyedek

(13)

=

Nagylak HU: Állat-egészségügyi határállomás (termékek számára) és határátkelőhely (élő állatok számára) a magyar-román határon, amelyre mind a termékek, mind az élő állatok esetében a csatlakozási szerződésben megtárgyalt és meghatározott átmeneti intézkedések vonatkoznak. Lásd a 2003/630/EK bizottsági határozatot.

(14)

=

Az Európai Közösségen keresztül történő tranzit szállításra kijelölve bizonyos emberi fogyasztásra szánt állati eredetű termékek szállítmányai számára, amelyek Oroszországból érkeznek, vagy amelyeket Oroszországba szállítanak a vonatkozó közösségi jogszabályokban megszabott különleges eljárások szerint.

(15)

=

Kizárólag tenyésztett víziállatok

(16)

=

Kizárólag halliszt

Ország: Izland

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | 1700499 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | 1700299 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Húsavík | 1701399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | 1700399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík repülőtér | 1700799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík | 1700199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Þorlákshöfn | 1701899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

1700499

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

1700299

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Húsavík

1701399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

1700399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík repülőtér

1700799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík

1700199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Þorlákshöfn

1701899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ország: Norvégia

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | 1501499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | 1501199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | 1501099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | 1501799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | 1502199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | 1500299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | 1500599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Moldøen | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | 1500199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | 1501399 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Skjervøy | 1502099 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | 1501699 | P | Andenes | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | 1501299 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | 1500999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kaldfjord | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Senjahopen | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | 1501599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | 1500699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

1501499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

1501199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

1501099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

1501799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

1502199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

1500299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

1500599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Moldøen

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

1500199

P

HC, NHC

Oslo

1501399

A

HC, NHC

U,E,O

Skjervøy

1502099

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

1501699

P

Andenes

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

1501299

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

1500999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kaldfjord

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Senjahopen

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

1501599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

1500699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---