# Europos Sąjungos L 54/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 54 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. vasario 28d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 54

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. vasario 28d.

---

| Turinys | | IV   Kiti aktai | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | * | 2006 m. balandžio 6 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 85/06/COL, penkiasdešimt šeštą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 25 B skyrių: 2007–2013 m. nacionalinė regioninė pagalba | 1 |
| | * | 2006 m. liepos 19 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 226/06/COL dėl remiamų teritorijų žemėlapio ir pagalbos lygių (Norvegija) | 21 |
| | * | 2006 m. gruodžio 6 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 378/06/COL dėl remiamų sričių ir pagalbos lygio žemėlapių (Islandija) | 28 |

Turinys

IV   Kiti aktai

Puslapis

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

*

2006 m. balandžio 6 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 85/06/COL, penkiasdešimt šeštą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 25 B skyrių: 2007–2013 m. nacionalinė regioninė pagalba

1

*

2006 m. liepos 19 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 226/06/COL dėl remiamų teritorijų žemėlapio ir pagalbos lygių (Norvegija)

21

*

2006 m. gruodžio 6 d. ELPA Priežiūros Institucijos Sprendimas Nr. 378/06/COL dėl remiamų sričių ir pagalbos lygio žemėlapių (Islandija)

28

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

| 28.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 54/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 54/1

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 85/06/COL

2006 m. balandžio 6 d.

penkiasdešimt šeštą kartą iš dalies keičiantis procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje, įtraukiant naują 25 B skyrių: 2007–2013 m. nacionalinė regioninė pagalba

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1)

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį ir 5 straipsnio 2 dalies b punktą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnį,

kadangi pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

kadangi pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą Institucija skelbia pranešimus arba gaires dėl EEE susitarime nagrinėjamų klausimų, jei tai aiškiai numatyta tame susitarime arba Priežiūros institucijos ir Teismo susitarime arba jei Institucija mano, kad tai būtina,

prisimindama procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (4), Institucijos priimtas 1994 m. sausio 19 d. (5),

kadangi 2006 m. kovo 4 d. Europos Bendrijų Komisija (toliau – EB Komisija) priėmė 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires (6),

kadangi šios gairės yra taip pat svarbios Europos ekonominei erdvei,

kadangi reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

kadangi pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą, Institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti teisės aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

pasikonsultavusi su Europos Komisija,

prisimindama, kad šiuo klausimu Institucija konsultavosi su ELPA valstybėmis Islandijai, Lichtenšteinui ir Norvegijai skirtuose 2006 m. vasario 20 d. raštuose,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują 25.B skyrių: 2007–2013 m. nacionalinė regioninė pagalba. Naujasis skyrius pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Dabartinis 25.A skyrius: Nacionalinės regioninės pagalbos peržiūra po 2007 m. sausio 1 d., panaikinamas.

3 straipsnis

ELPA valstybės informuojamos raštu, pridedant prie jo šio sprendimo kopiją ir įtraukiant naująjį 25.B skyrių.

4 straipsnis

Remiantis EEE susitarimo 27 protokolo d punktu, Europos Komisija informuojama išsiunčiant jai šio sprendimo ir naujojo 25.B skyriaus kopiją.

5 straipsnis

Sprendimas kartu su pridedamu naujuoju 25.B skyriumi skelbiamas Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede.

6 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje, 2006 m. balandžio 6 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kurt JAEGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

4

(5)  EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir interpretavimo gairės, kurias 1994 m. sausio 19 d. priėmė ir išleido ELPA priežiūros institucija, paskelbtos OL L 231, 1994 9 3, EEE priede Nr. 32. Paskutinį kartą gairės buvo iš dalies pakeistos 2006 m. kovo 22 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

5

(6)  OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

6

---

PRIEDAS

„25.B.   2007–2013 M. NACIONALINĖ REGIONINĖ PAGALBA (1)

25.B.1.   Įvadas

| (1) | Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, pagalba, skirta EEE palankių sąlygų neturinčių regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo nuostatomis. Tokia valstybės pagalba vadinama nacionaline regionine pagalba. Nacionalinė regioninė pagalba yra didelėms bendrovėms suteikta investicinė pagalba arba tam tikromis ribotomis aplinkybėmis pagalba veiklai, kai abiejų rūšių pagalba yra skirta konkretiems regionams, siekiant pašalinti regioninius skirtumus. Didesnė investicinė pagalba, suteikta mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, viršijanti leistiną kitose teritorijose pagalbą, taip pat laikoma regionine pagalba. |
| --- | --- |

(1)

Remiantis EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktais, pagalba, skirta EEE palankių sąlygų neturinčių regionų ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo nuostatomis. Tokia valstybės pagalba vadinama nacionaline regionine pagalba. Nacionalinė regioninė pagalba yra didelėms bendrovėms suteikta investicinė pagalba arba tam tikromis ribotomis aplinkybėmis pagalba veiklai, kai abiejų rūšių pagalba yra skirta konkretiems regionams, siekiant pašalinti regioninius skirtumus. Didesnė investicinė pagalba, suteikta mažosioms ir vidutinėms įmonėms palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, viršijanti leistiną kitose teritorijose pagalbą, taip pat laikoma regionine pagalba.

| (2) | Nacionalinė regioninė pagalba yra skirta spręsti mažiau išsivysčiusių regionų problemoms, tačiau kartu ji skatina EEE šalių ir visos EEE ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Būtent geografiniu išskirtinumu regioninė pagalba skiriasi nuo kitų horizontalios pagalbos formų, pvz., pagalbos moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių diegimui, užimtumui, mokymui ar aplinkos apsaugai, kuriomis siekiama kitų bendrojo intereso tikslų pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį, nors kartais palankių sąlygų neturinčiose teritorijose, pripažįstant ypatingus jose patiriamus sunkumus, pagalbos koeficientai yra didesni (2). |
| --- | --- |

(2)

Nacionalinė regioninė pagalba yra skirta spręsti mažiau išsivysčiusių regionų problemoms, tačiau kartu ji skatina EEE šalių ir visos EEE ekonominę, socialinę ir teritorinę sanglaudą. Būtent geografiniu išskirtinumu regioninė pagalba skiriasi nuo kitų horizontalios pagalbos formų, pvz., pagalbos moksliniams tyrimams, technologijų plėtrai ir naujovių diegimui, užimtumui, mokymui ar aplinkos apsaugai, kuriomis siekiama kitų bendrojo intereso tikslų pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalį, nors kartais palankių sąlygų neturinčiose teritorijose, pripažįstant ypatingus jose patiriamus sunkumus, pagalbos koeficientai yra didesni (2).

| (3) | Nacionalinės regioninės investicinės pagalbos tikslas yra, remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą, padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai. Ja remiama įmonių, įsisteigusių mažiau palankiuose regionuose, ekonominės veiklos plėtra ir diversifikacija, ypač skatinant įmones steigti naujus padalinius tuose regionuose. |
| --- | --- |

(3)

Nacionalinės regioninės investicinės pagalbos tikslas yra, remiant investicijas ir darbo vietų kūrimą, padėti mažiausiai išsivysčiusių regionų plėtrai. Ja remiama įmonių, įsisteigusių mažiau palankiuose regionuose, ekonominės veiklos plėtra ir diversifikacija, ypač skatinant įmones steigti naujus padalinius tuose regionuose.

| (4) | ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) taikomi kriterijai nagrinėjant nacionalinės regioninės pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktus buvo susisteminti Institucijos valstybės pagalbos gairėse (3) (toliau – gairės), kurios taikomos 2000–2006 m. (4), 25 skyriuje. Konkrečios taisyklės, reglamentuojančios pagalbą dideliems investiciniams projektams buvo susistemintos gairėse, 26.A skyriuje „Daugiasektorinė regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa“ (5). Tačiau dėl svarbių politinių ir ekonominių pokyčių nuo 1998 m., įskaitant EEE plėtrą 2004 m. gegužės 1 d., planuojamą Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą, atsirado poreikis visapusiškai persvarstyti senąsias gaires ir parengti naujas, kurios bus taikomos 2007–2013 m. |
| --- | --- |

(4)

ELPA priežiūros institucijos (toliau – Institucija) taikomi kriterijai nagrinėjant nacionalinės regioninės pagalbos suderinamumą su EEE susitarimu pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktus buvo susisteminti Institucijos valstybės pagalbos gairėse (3) (toliau – gairės), kurios taikomos 2000–2006 m. (4), 25 skyriuje. Konkrečios taisyklės, reglamentuojančios pagalbą dideliems investiciniams projektams buvo susistemintos gairėse, 26.A skyriuje „Daugiasektorinė regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa“ (5). Tačiau dėl svarbių politinių ir ekonominių pokyčių nuo 1998 m., įskaitant EEE plėtrą 2004 m. gegužės 1 d., planuojamą Bulgarijos ir Rumunijos įstojimą, atsirado poreikis visapusiškai persvarstyti senąsias gaires ir parengti naujas, kurios bus taikomos 2007–2013 m.

| (5) | Regioninė pagalba gali būti veiksminga tik tuomet, jei ji taikoma tinkamai ir proporcingai ir yra nukreipta į nepalankiausias sąlygas turinčius EEE regionus. Ypač aukščiausios leistinos pagalbos ribos turėtų atspindėti tam tikrą sunkumų, darančių įtaką atitinkamų regionų ekonominei plėtrai, rimtumą. Be to, pagalbos mažiau išsivysčiusių regionų ekonominei plėtrai privalumai turi nusverti iš to kylančius konkurencijos iškraipymus (6). Pagalbos privalumų svarba gali skirtis atsižvelgiant į pritaikytą leidžiančią nukrypti nuostatą, todėl nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atveju gali būti leistinas didesnis konkurencijos iškraipymas pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą negu pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą (7). |
| --- | --- |

(5)

Regioninė pagalba gali būti veiksminga tik tuomet, jei ji taikoma tinkamai ir proporcingai ir yra nukreipta į nepalankiausias sąlygas turinčius EEE regionus. Ypač aukščiausios leistinos pagalbos ribos turėtų atspindėti tam tikrą sunkumų, darančių įtaką atitinkamų regionų ekonominei plėtrai, rimtumą. Be to, pagalbos mažiau išsivysčiusių regionų ekonominei plėtrai privalumai turi nusverti iš to kylančius konkurencijos iškraipymus (6). Pagalbos privalumų svarba gali skirtis atsižvelgiant į pritaikytą leidžiančią nukrypti nuostatą, todėl nepalankiausias sąlygas turinčių regionų atveju gali būti leistinas didesnis konkurencijos iškraipymas pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą negu pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą (7).

| (6) | Tam tikrais labai retais, aiškiai apibrėžtais atvejais struktūriniai regiono sunkumai gali būti tokie dideli, kad regioninės investicinės pagalbos kartu su visapusiu horizontalios pagalbos režimu gali nepakakti išjudinti regioninės plėtros procesą. Tik tokiais atvejais regioninę investicinę pagalbą galima papildyti regionine pagalba veiklos išlaidoms. |
| --- | --- |

(6)

Tam tikrais labai retais, aiškiai apibrėžtais atvejais struktūriniai regiono sunkumai gali būti tokie dideli, kad regioninės investicinės pagalbos kartu su visapusiu horizontalios pagalbos režimu gali nepakakti išjudinti regioninės plėtros procesą. Tik tokiais atvejais regioninę investicinę pagalbą galima papildyti regionine pagalba veiklos išlaidoms.

| (7) | Vis daugėja įrodymų, kad EEE yra rimtų kliūčių steigti naujoms įmonėms, kurios palankių sąlygų neturinčiuose regionuose yra dar didesnės. Todėl Institucija nusprendė šiose gairėse numatyti naują pagalbos priemonę, skirtą skatinti mažųjų įmonių steigimą palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, atsižvelgiant į regioną nustatant diferencijuotas aukščiausias pagalbos ribas atitinkamuose regionuose. |
| --- | --- |

(7)

Vis daugėja įrodymų, kad EEE yra rimtų kliūčių steigti naujoms įmonėms, kurios palankių sąlygų neturinčiuose regionuose yra dar didesnės. Todėl Institucija nusprendė šiose gairėse numatyti naują pagalbos priemonę, skirtą skatinti mažųjų įmonių steigimą palankių sąlygų neturinčiuose regionuose, atsižvelgiant į regioną nustatant diferencijuotas aukščiausias pagalbos ribas atitinkamuose regionuose.

25.B.2.   Taikymo sritis

| (8) | Institucija taikys šias gaires regioninei pagalbai, suteikiamai visuose ekonomikos sektoriuose, priskirtuose EEE susitarimo taikymo sričiai ir Institucijos kompetencijai. Be to, kai kuriems kitiems sektoriams taip pat taikomos specialios taisyklės, kuriose atsižvelgiama į ypatingą atitinkamų sektorių padėtį ir kurios gali visiškai ar iš dalies nukrypti nuo šių gairių (8).
  Kalbant apie plieno pramonę, vadovaudamasi seniai nusistovėjusia praktika, Institucija regioninę pagalbą plieno pramonei, kaip apibrėžta I priede, laiko nesuderinama su galiojančiu EEE susitarimu. Su EEE susitarimu taip pat nesuderinamos didelės individualios pagalbos dotacijos šiame sektoriuje mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (9) 6 straipsnyje arba bet kuriame paskesniame reglamente, kurioms netaikoma išimtis pagal tą patį reglamentą.
  Be to, dėl specifinių ypatybių, regioninė investicinė pagalba negali būti suteikta sintetinio pluošto sektoriuje, kaip apibrėžta II priede. |
| --- | --- |

(8)

Institucija taikys šias gaires regioninei pagalbai, suteikiamai visuose ekonomikos sektoriuose, priskirtuose EEE susitarimo taikymo sričiai ir Institucijos kompetencijai. Be to, kai kuriems kitiems sektoriams taip pat taikomos specialios taisyklės, kuriose atsižvelgiama į ypatingą atitinkamų sektorių padėtį ir kurios gali visiškai ar iš dalies nukrypti nuo šių gairių (8).

Kalbant apie plieno pramonę, vadovaudamasi seniai nusistovėjusia praktika, Institucija regioninę pagalbą plieno pramonei, kaip apibrėžta I priede, laiko nesuderinama su galiojančiu EEE susitarimu. Su EEE susitarimu taip pat nesuderinamos didelės individualios pagalbos dotacijos šiame sektoriuje mažosioms ir vidutinėms įmonėms, kaip apibrėžta Reglamento (EB) Nr. 70/2001 (9) 6 straipsnyje arba bet kuriame paskesniame reglamente, kurioms netaikoma išimtis pagal tą patį reglamentą.

Be to, dėl specifinių ypatybių, regioninė investicinė pagalba negali būti suteikta sintetinio pluošto sektoriuje, kaip apibrėžta II priede.

| (9) | Pagalba gali būti suteikta tik sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta gairių 16 skyriuje (10), vadovaujantis pastaruoju skyriumi (11). |
| --- | --- |

(9)

Pagalba gali būti suteikta tik sunkumus patiriančioms įmonėms, kaip apibrėžta gairių 16 skyriuje (10), vadovaujantis pastaruoju skyriumi (11).

| (10) | Paprastai regioninė pagalba turėtų būti suteikiama pagal daugiasektorinės pagalbos schemą, kuri sudaro neatskiriamą regioninės plėtros strategijos su aiškiai apibrėžtais tikslais dalį. Ši schema taip pat gali sudaryti sąlygas kompetentingoms institucijoms investicinius projektus suskirstyti pagal svarbą atitinkamam regionui. Kai išskirtiniais atvejais numatoma suteikti individualią ad hoc pagalbą atskirai įmonei arba tik vienai veiklos sričiai skirtą pagalbą, ELPA narė atsako už tai, kad būtų įrodyta, jog projektas yra naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai bei dėl savo pobūdžio ir dydžio nesukels nepageidautino konkurencijos iškraipymo. Jei pagal schemą suteikta pagalba yra per daug koncentruota tam tikrame veiklos sektoriuje, Institucija gali peržiūrėti šią schemą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 13 straipsnį dėl Institucijos funkcijų ir įgaliojimų valstybės pagalbos srityje (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolas) ir pasiūlyti ją panaikinti pagal protokolo II dalies 18 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(10)

Paprastai regioninė pagalba turėtų būti suteikiama pagal daugiasektorinės pagalbos schemą, kuri sudaro neatskiriamą regioninės plėtros strategijos su aiškiai apibrėžtais tikslais dalį. Ši schema taip pat gali sudaryti sąlygas kompetentingoms institucijoms investicinius projektus suskirstyti pagal svarbą atitinkamam regionui. Kai išskirtiniais atvejais numatoma suteikti individualią ad hoc pagalbą atskirai įmonei arba tik vienai veiklos sričiai skirtą pagalbą, ELPA narė atsako už tai, kad būtų įrodyta, jog projektas yra naudingas nuosekliai regioninės plėtros strategijai bei dėl savo pobūdžio ir dydžio nesukels nepageidautino konkurencijos iškraipymo. Jei pagal schemą suteikta pagalba yra per daug koncentruota tam tikrame veiklos sektoriuje, Institucija gali peržiūrėti šią schemą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 13 straipsnį dėl Institucijos funkcijų ir įgaliojimų valstybės pagalbos srityje (toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolas) ir pasiūlyti ją panaikinti pagal protokolo II dalies 18 straipsnio 3 dalį.

| (11) | ELPA valstybės nėra įpareigotos pranešti apie nacionalinės regioninės pagalbos schemas, kurios atitinka visas sąlygas, nustatytas bendrosios išimties reglamentuose kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims, įtrauktuose į EEE susitarimo XV priedą. |
| --- | --- |

(11)

ELPA valstybės nėra įpareigotos pranešti apie nacionalinės regioninės pagalbos schemas, kurios atitinka visas sąlygas, nustatytas bendrosios išimties reglamentuose kai kurioms horizontalios valstybės pagalbos rūšims, įtrauktuose į EEE susitarimo XV priedą.

25.B.3.   Regionų ribų nustatymas

25.B.3.1.   Gyventojų aprėptis, atitinkanti regioninės pagalbos reikalavimus, 2007–2013 m.

| (12) | Atsižvelgdama į regioninės pagalbos išskirtinumo principą, Institucija laikosi nuomonės, kad visa remiamų Bendrijos regionų gyventojų aprėptis turi būti kur kas mažesnė nei neremiamų regionų. |
| --- | --- |

(12)

Atsižvelgdama į regioninės pagalbos išskirtinumo principą, Institucija laikosi nuomonės, kad visa remiamų Bendrijos regionų gyventojų aprėptis turi būti kur kas mažesnė nei neremiamų regionų.

| (13) | Atsižvelgdama į bendrą susirūpinimą dėl konkurenciją iškraipančio investicinės pagalbos didelėms įmonėms poveikio, Institucija mano (laikydamasi Europos Komisijos nuostatų ir vienodo EEE taisyklių valstybės pagalbai įgyvendinimo, taikymo ir aiškinimo užtikrinimo principo), kad bendra gyventojų aprėptis 2007–2013 m. regioninės pagalbos gairėse turėtų būti apribota iki tiek, kiek būtina siekiant aprėpti nepalankiausius regionus bei ribotą skaičių tų regionų, kurie neturi palankių sąlygų, palyginti su nacionaliniu atitinkamos ELPA valstybės vidurkiu. |
| --- | --- |

(13)

Atsižvelgdama į bendrą susirūpinimą dėl konkurenciją iškraipančio investicinės pagalbos didelėms įmonėms poveikio, Institucija mano (laikydamasi Europos Komisijos nuostatų ir vienodo EEE taisyklių valstybės pagalbai įgyvendinimo, taikymo ir aiškinimo užtikrinimo principo), kad bendra gyventojų aprėptis 2007–2013 m. regioninės pagalbos gairėse turėtų būti apribota iki tiek, kiek būtina siekiant aprėpti nepalankiausius regionus bei ribotą skaičių tų regionų, kurie neturi palankių sąlygų, palyginti su nacionaliniu atitinkamos ELPA valstybės vidurkiu.

25.B.3.2.   61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžianti nukrypti nuostata

| (14) | 61 straipsnio 3 dalies a punkte numatoma, kad pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Kaip yra nusprendęs Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, „87 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje vartojami žodžiai „neįprastai“ ir „didelis“ rodo, kad ji taikoma tik toms sritims, kurių ekonominė padėtis yra ypač nepalanki, palyginti su Bendrija apskritai“
   (12). |
| --- | --- |

(14)

61 straipsnio 3 dalies a punkte numatoma, kad pagalba, skirta regionų, kuriuose yra neįprastai žemas gyvenimo lygis arba didelis nedarbas, ekonominei plėtrai skatinti, gali būti laikoma suderinama su EEE susitarimo veikimu. Kaip yra nusprendęs Europos Bendrijų Teisingumo Teismas, „87 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančioje nukrypti nuostatoje vartojami žodžiai „neįprastai“ ir „didelis“ rodo, kad ji taikoma tik toms sritims, kurių ekonominė padėtis yra ypač nepalanki, palyginti su Bendrija apskritai“
   (12).

| (15) | Institucija taip pat mano, kad nustatytų sąlygų yra laikomasi, jei regiono, kuris yra NUTS (13) II lygio geografinis vienetas, bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui, matuojant perkamosios galios standartais (PGS), sudaro mažiau kaip 75 % EEE vidurkio (14). Tačiau ELPA valstybėse nėra NUTS II lygio regiono, kuris šiuo metu atitinka šią sąlygą (15). Todėl nė vienas ELPA valstybių regionas neatitinka 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančios nukrypti nuostatos. |
| --- | --- |

(15)

Institucija taip pat mano, kad nustatytų sąlygų yra laikomasi, jei regiono, kuris yra NUTS (13) II lygio geografinis vienetas, bendrasis vidaus produktas (BVP) vienam gyventojui, matuojant perkamosios galios standartais (PGS), sudaro mažiau kaip 75 % EEE vidurkio (14). Tačiau ELPA valstybėse nėra NUTS II lygio regiono, kuris šiuo metu atitinka šią sąlygą (15). Todėl nė vienas ELPA valstybių regionas neatitinka 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančios nukrypti nuostatos.

25.B.3.3.   61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata

| (16) | Teisingumo Teismas byloje 248/84 (16) nuomonę dėl keleto problemų, kurias apima ši EB sutarties leidžianti nukrypti nuostata, ir orientacinės analizės sistemos išreiškė taip: „Kita vertus, 87 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata yra platesnė, kadangi ji suteikia galimybę plėtoti tam tikras sritis, neapsiribojant 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytomis ekonominėmis sąlygomis, jei tokia pagalba „netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Ši nuostata suteikia Komisijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti valstybės narės sričių, kurios turi nepalankias sąlygas, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, ekonominę plėtrą“. Institucijos nuomone, tas pats galioja EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktui. |
| --- | --- |

(16)

Teisingumo Teismas byloje 248/84 (16) nuomonę dėl keleto problemų, kurias apima ši EB sutarties leidžianti nukrypti nuostata, ir orientacinės analizės sistemos išreiškė taip: „Kita vertus, 87 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata yra platesnė, kadangi ji suteikia galimybę plėtoti tam tikras sritis, neapsiribojant 87 straipsnio 3 dalies a punkte nustatytomis ekonominėmis sąlygomis, jei tokia pagalba „netrikdo prekybos sąlygų taip, kad prieštarautų bendram interesui“. Ši nuostata suteikia Komisijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti valstybės narės sričių, kurios turi nepalankias sąlygas, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, ekonominę plėtrą“. Institucijos nuomone, tas pats galioja EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktui.

| (17) | Tačiau regioninė pagalba, kuriai taikoma 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata, turi būti ELPA valstybės aiškiai apibrėžtos regioninės politikos dalis ir tvirtai laikytis geografinio koncentruotumo principo. Kadangi ją numatoma skirti regionams, kurių sąlygos nėra tokios nepalankios kaip tų, kuriems taikomas 61 straipsnio 3 dalies a punktas, išimties geografinė apimtis ir suteikiamos pagalbos intensyvumas turi būti griežtai ribotas. Taigi tik maža ELPA valstybės nacionalinės teritorijos dalis paprastai gali turėti teisę į tokią pagalbą. |
| --- | --- |

(17)

Tačiau regioninė pagalba, kuriai taikoma 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata, turi būti ELPA valstybės aiškiai apibrėžtos regioninės politikos dalis ir tvirtai laikytis geografinio koncentruotumo principo. Kadangi ją numatoma skirti regionams, kurių sąlygos nėra tokios nepalankios kaip tų, kuriems taikomas 61 straipsnio 3 dalies a punktas, išimties geografinė apimtis ir suteikiamos pagalbos intensyvumas turi būti griežtai ribotas. Taigi tik maža ELPA valstybės nacionalinės teritorijos dalis paprastai gali turėti teisę į tokią pagalbą.

| (18) | Kad nacionalinėms valdžios institucijoms būtų suteikta pakankamai laisvės parenkant reikalavimus atitinkančius regionus, bet nesumažinant tikrinimo ir kontrolės, kurią šios rūšies pagalbai vykdo Institucija, sistemos veiksmingumo ir laikantis vienodo požiūrio į visas ELPA valstybes, regionai, turintys teisę į aptariamą nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų būti parenkami dviem etapais: pirma, Institucija kiekvienai ELPA valstybei nustato didžiausią gyventojų aprėptį, pagal kurią gali būti skirta tokia pagalba, ir, antra, parenkami reikalavimus atitinkantys regionai. |
| --- | --- |

(18)

Kad nacionalinėms valdžios institucijoms būtų suteikta pakankamai laisvės parenkant reikalavimus atitinkančius regionus, bet nesumažinant tikrinimo ir kontrolės, kurią šios rūšies pagalbai vykdo Institucija, sistemos veiksmingumo ir laikantis vienodo požiūrio į visas ELPA valstybes, regionai, turintys teisę į aptariamą nukrypti leidžiančią nuostatą, turėtų būti parenkami dviem etapais: pirma, Institucija kiekvienai ELPA valstybei nustato didžiausią gyventojų aprėptį, pagal kurią gali būti skirta tokia pagalba, ir, antra, parenkami reikalavimus atitinkantys regionai.

25.B.3.3.1.   Reikalavimus atitinkančios šalies gyventojų aprėpties nustatymas

| (19) | Europos Komisija savo atitinkamose gairėse apibrėžė metodą, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti reikalavimus atitinkančią šalies gyventojų aprėptį valstybėse narėse. Šis metodas taikomas šiais etapais:






  a) | EB valstybės narės pirmiausia gaus paskirtą pagalbą taikant EB leidžiančią nukrypti nuostatą pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą (17). |
| --- | --- | --- |

(19)

Europos Komisija savo atitinkamose gairėse apibrėžė metodą, kuris turi būti taikomas siekiant nustatyti reikalavimus atitinkančią šalies gyventojų aprėptį valstybėse narėse. Šis metodas taikomas šiais etapais:

a)

EB valstybės narės pirmiausia gaus paskirtą pagalbą taikant EB leidžiančią nukrypti nuostatą pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą (17).

| b) | EB valstybės narės automatiškai gaus paskirtą pagalbą, atitinkančią gyventojų skaičių bet kuriuose regionuose, atitinkančiuose reikalavimus pagalbai pagal EB leidžiančią nukrypti nuostatą pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą, tačiau kurie nebeatitinka šio straipsnio sąlygų dėl savo ekonominės plėtros (tokie regionai vadinami „ekonominės plėtros“ regionais (18)). |
| --- | --- |

b)

EB valstybės narės automatiškai gaus paskirtą pagalbą, atitinkančią gyventojų skaičių bet kuriuose regionuose, atitinkančiuose reikalavimus pagalbai pagal EB leidžiančią nukrypti nuostatą pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą, tačiau kurie nebeatitinka šio straipsnio sąlygų dėl savo ekonominės plėtros (tokie regionai vadinami „ekonominės plėtros“ regionais (18)).

| c) | Siekiant sudaryti sąlygas ir toliau remti mažo gyventojų tankio regionus, atitinkamoms EB valstybėms narėms pagalba taip pat skirstoma, remiantis NUTS III regionų, kurių gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre, gyventojų skaičiumi. |
| --- | --- |

c)

Siekiant sudaryti sąlygas ir toliau remti mažo gyventojų tankio regionus, atitinkamoms EB valstybėms narėms pagalba taip pat skirstoma, remiantis NUTS III regionų, kurių gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre, gyventojų skaičiumi.

| d) | Tada pridedama skirstoma pagalba pagal a–c punktus ir visa suma atimama iš bendros 42 % (19) gyventojų aprėpties EB 25 valstybėse narėse. Vėliau likutis yra paskirstomas tarp EB valstybių narių paskirstymo būdu, kurį taikant atsižvelgiama į tokių regionų ekonominę padėtį (išsami reikalavimus atitinkančio šalies gyventojų skaičiaus pagalbos paskirstymo skaičiaus formulė, priskirta stebimiems regionų skirtumams, yra nustatyta Komisijos gairių IV priede). |
| --- | --- |

d)

Tada pridedama skirstoma pagalba pagal a–c punktus ir visa suma atimama iš bendros 42 % (19) gyventojų aprėpties EB 25 valstybėse narėse. Vėliau likutis yra paskirstomas tarp EB valstybių narių paskirstymo būdu, kurį taikant atsižvelgiama į tokių regionų ekonominę padėtį (išsami reikalavimus atitinkančio šalies gyventojų skaičiaus pagalbos paskirstymo skaičiaus formulė, priskirta stebimiems regionų skirtumams, yra nustatyta Komisijos gairių IV priede).

| e) | Galiausiai apsauginis tinklas yra taikomas siekiant užtikrinti, kad nė viena EB valstybė narė neprarastų daugiau kaip 50 % savo gyventojų aprėpties pagal 1998 m. gaires. |
| --- | --- |

e)

Galiausiai apsauginis tinklas yra taikomas siekiant užtikrinti, kad nė viena EB valstybė narė neprarastų daugiau kaip 50 % savo gyventojų aprėpties pagal 1998 m. gaires.

| (20) | ELPA valstybės pasižymi tam tikrais išskirtinumais, į kuriuos būtina atsižvelgti nustatant reikalavimus atitinkančią gyventojų aprėptį:






  a) | dėl palyginti didelio BVP vienam gyventojui ELPA valstybėse, nė vienas regionas neatitinka 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančios nukrypti nuostatos (20); |
| --- | --- | --- |

(20)

ELPA valstybės pasižymi tam tikrais išskirtinumais, į kuriuos būtina atsižvelgti nustatant reikalavimus atitinkančią gyventojų aprėptį:

a)

dėl palyginti didelio BVP vienam gyventojui ELPA valstybėse, nė vienas regionas neatitinka 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančios nukrypti nuostatos (20);

| b) | daug ELPA valstybių regionų yra mažo gyventojų tankio regionai; |
| --- | --- |

b)

daug ELPA valstybių regionų yra mažo gyventojų tankio regionai;

| c) | galiausiai nė vienas regionas, nepatenkantis į mažo gyventojų tankio sritį, neatitinka regioninių skirtumų metodo reikalavimų, nustatytų Komisijos gairių IV priede. |
| --- | --- |

c)

galiausiai nė vienas regionas, nepatenkantis į mažo gyventojų tankio sritį, neatitinka regioninių skirtumų metodo reikalavimų, nustatytų Komisijos gairių IV priede.

| (21) | Dėl šių išskirtinumų Institucija nustatys šalies gyventojų aprėptį remdamasi mažo gyventojų tankio regionais pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą.
  Norvegijoje yra devyni NUTS III regionai, kuriuose gyventojų tankis yra mažas ir kuriuose gyvena 29,08 % Norvegijos gyventojų. Todėl šalies gyventojų skaičiaus aukščiausia riba Norvegijoje yra 29,08 %.
  Vadovaujantis NUTS klasifikacijos sistema, Islandija yra apibrėžiama kaip NUTS III regionas (taip pat kaip NUTS I ir NUTS II regionas). Islandijos gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre (21). Kaip nurodoma pirmiau (16 ir 17 punktuose), 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata suteikia Institucijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti ELPA valstybių regionų, kurių sąlygos, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, yra nepalankios ekonominę plėtrą. Be to, paprastai tik nedidelė šalies teritorijos dalis turėtų atitikti reikalavimus aptariamai pagalbai teikti. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir į ypatingą Islandijos gyventojų struktūrą, Institucija nustatys Islandijos gyventojų aprėptį pagal NUTS IV regionus su mažu gyventojų tankiu (22). 31,6 % Islandijos gyventojų gyvena tokiuose regionuose, kuriuose gyventojų skaičius yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre. Todėl Islandijos gyventojų aprėptis sudaro 31,6 %.
  Lichtenšteine nėra mažo gyventojų tankio regionų, todėl šioje šalyje nėra reikalavimus atitinkančių regionų. |
| --- | --- |

(21)

Dėl šių išskirtinumų Institucija nustatys šalies gyventojų aprėptį remdamasi mažo gyventojų tankio regionais pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą.

Norvegijoje yra devyni NUTS III regionai, kuriuose gyventojų tankis yra mažas ir kuriuose gyvena 29,08 % Norvegijos gyventojų. Todėl šalies gyventojų skaičiaus aukščiausia riba Norvegijoje yra 29,08 %.

Vadovaujantis NUTS klasifikacijos sistema, Islandija yra apibrėžiama kaip NUTS III regionas (taip pat kaip NUTS I ir NUTS II regionas). Islandijos gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre (21). Kaip nurodoma pirmiau (16 ir 17 punktuose), 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžianti nukrypti nuostata suteikia Institucijai teisę patvirtinti pagalbą, skirtą remti ELPA valstybių regionų, kurių sąlygos, palyginti su nacionaliniu vidurkiu, yra nepalankios ekonominę plėtrą. Be to, paprastai tik nedidelė šalies teritorijos dalis turėtų atitikti reikalavimus aptariamai pagalbai teikti. Atsižvelgdama į šias aplinkybes ir į ypatingą Islandijos gyventojų struktūrą, Institucija nustatys Islandijos gyventojų aprėptį pagal NUTS IV regionus su mažu gyventojų tankiu (22). 31,6 % Islandijos gyventojų gyvena tokiuose regionuose, kuriuose gyventojų skaičius yra mažesnis kaip 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre. Todėl Islandijos gyventojų aprėptis sudaro 31,6 %.

Lichtenšteine nėra mažo gyventojų tankio regionų, todėl šioje šalyje nėra reikalavimus atitinkančių regionų.

25.B.3.3.2.   Reikalavimus atitinkančių regionų atranka

| (22) | ELPA valstybių vykdomos regionų atrankos tinkamumo kriterijai turi būti pakankamai lankstūs, kad būtų įmanoma pagrįsti labai įvairiomis sąlygomis suteikiamą nacionalinę regioninę pagalbą, kurie kartu būtų skaidrūs ir suteiktų pakankamas garantijas, kad suteikta regioninė pagalba neiškraipys prekybos ir konkurencijos tiek, kad pakenktų bendram interesui. Institucija taip pat mano, kad atitinkamų ELPA valstybių vykdomos atrankos suteikti regioninę investicinę pagalbą reikalavimus pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiančią nukrypti nuostatą gali atitikti šie regionai (23):






  a) | mažo gyventojų tankio regionai: šias teritorijas sudaro beveik vien tik NUTS II geografiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 8 gyventojai kvadratiniame kilometre, arba NUTS III geografiniai regionai, kalbant apie Norvegiją, ir NUTS IV geografiniai regionai, kalbant apie Islandiją (24), kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre (25). Tačiau atrenkant šiuos regionus, leidžiama elgtis lanksčiai, laikantis šių apribojimų:






  — | lankstumas atrenkant teritorijas neturi reikšti didesnės gyventojų aprėpties; |
| --- | --- | --- | --- |

(22)

ELPA valstybių vykdomos regionų atrankos tinkamumo kriterijai turi būti pakankamai lankstūs, kad būtų įmanoma pagrįsti labai įvairiomis sąlygomis suteikiamą nacionalinę regioninę pagalbą, kurie kartu būtų skaidrūs ir suteiktų pakankamas garantijas, kad suteikta regioninė pagalba neiškraipys prekybos ir konkurencijos tiek, kad pakenktų bendram interesui. Institucija taip pat mano, kad atitinkamų ELPA valstybių vykdomos atrankos suteikti regioninę investicinę pagalbą reikalavimus pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą leidžiančią nukrypti nuostatą gali atitikti šie regionai (23):

a)

mažo gyventojų tankio regionai: šias teritorijas sudaro beveik vien tik NUTS II geografiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 8 gyventojai kvadratiniame kilometre, arba NUTS III geografiniai regionai, kalbant apie Norvegiją, ir NUTS IV geografiniai regionai, kalbant apie Islandiją (24), kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre (25). Tačiau atrenkant šiuos regionus, leidžiama elgtis lanksčiai, laikantis šių apribojimų:

—

lankstumas atrenkant teritorijas neturi reikšti didesnės gyventojų aprėpties;

| — | NUTS III dalyse, turinčiose teisę būti traktuojamoms lanksčiai, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre; |
| --- | --- |

—

NUTS III dalyse, turinčiose teisę būti traktuojamoms lanksčiai, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre;

| — | atrenkami regionai turi ribotis su NUTS III regionais, kurie atitinka mažo gyventojų tankio reikalavimą; |
| --- | --- |

—

atrenkami regionai turi ribotis su NUTS III regionais, kurie atitinka mažo gyventojų tankio reikalavimą;

| b) | regionai, sudarantys gretimas zonas, kurių mažiausias gyventojų skaičius yra mažiausiai 100 000 ir kurie yra NUTS II, arba NUTS III regionai, ir kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu); |
| --- | --- |

b)

regionai, sudarantys gretimas zonas, kurių mažiausias gyventojų skaičius yra mažiausiai 100 000 ir kurie yra NUTS II, arba NUTS III regionai, ir kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu);

| c) | NUTS III regionai, kurių gyventojų skaičius mažesnis kaip 100 000 ir kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu); |
| --- | --- |

c)

NUTS III regionai, kurių gyventojų skaičius mažesnis kaip 100 000 ir kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu);

| d) | salos ir kiti regionai, priskiriami panašaus geografinio izoliuotumo kategorijai (26), kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu); |
| --- | --- |

d)

salos ir kiti regionai, priskiriami panašaus geografinio izoliuotumo kategorijai (26), kurių BVP vienam gyventojui yra mažesnis už EEE vidurkį
  arba
  nedarbo lygis didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio (apskaičiuota remiantis paskutinių 3 metų Eurostato duomenų vidurkiu);

| e) | salos, kurių gyventojų skaičius yra mažesnis kaip 5 000 gyventojų, ir kitos mažiau kaip 5 000 gyventojų turinčios vietovės, priskiriamos panašaus geografinio izoliuotumo kategorijai; |
| --- | --- |

e)

salos, kurių gyventojų skaičius yra mažesnis kaip 5 000 gyventojų, ir kitos mažiau kaip 5 000 gyventojų turinčios vietovės, priskiriamos panašaus geografinio izoliuotumo kategorijai;

| f) | NUTS III regionai arba jų dalys, kurios turi bendrą sausumos sieną arba trumpesnę kaip 30 km jūros sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė. |
| --- | --- |

f)

NUTS III regionai arba jų dalys, kurios turi bendrą sausumos sieną arba trumpesnę kaip 30 km jūros sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė.

| g) | Tinkamai pagrįstais atvejais ELPA valstybės gali nurodyti ir kitus regionus, sudarančius besiribojančias zonas, kurių minimalus gyventojų skaičius yra mažiausiai 50 000, ir kuriuose vyksta dideli struktūriniai pokyčiai arba kurie, palyginti su kitais panašiais regionais, praranda ekonominę galią. Šia galimybe norinčios pasinaudoti ELPA valstybės, remdamosi pripažintais ekonominiais rodikliais ir palyginimais, turi įrodyti, kad regioninės investicinės pagalbos suteikimas atitinkamame regione yra pateisinamas taip pat ir EEE lygiu. |
| --- | --- |

g)

Tinkamai pagrįstais atvejais ELPA valstybės gali nurodyti ir kitus regionus, sudarančius besiribojančias zonas, kurių minimalus gyventojų skaičius yra mažiausiai 50 000, ir kuriuose vyksta dideli struktūriniai pokyčiai arba kurie, palyginti su kitais panašiais regionais, praranda ekonominę galią. Šia galimybe norinčios pasinaudoti ELPA valstybės, remdamosi pripažintais ekonominiais rodikliais ir palyginimais, turi įrodyti, kad regioninės investicinės pagalbos suteikimas atitinkamame regione yra pateisinamas taip pat ir EEE lygiu.

| (23) | Be to, tam, kad ELPA valstybėms būtų sudarytos sąlygos lanksčiau skirti paramą labai lokalizuotiems žemesnio už NUTS III lygio regioniniams skirtumams šalinti, ELPA valstybės taip pat gali nurodyti kitas nedideles teritorijas, kurios neatitinka pirmiau apibūdintų sąlygų, jei jų minimalus gyventojų skaičius yra 20 000 (27). ELPA valstybės, norinčios pasinaudoti šia galimybe, remdamosi pripažintais ekonominiais rodikliais kaip BVP vienam gyventojui, užimtumo ar nedarbo lygis arba vietinio našumo ar įgūdžių rodikliai privalės įrodyti, kad siūlomoms teritorijoms ekonominė plėtra yra santykinai svarbesnė nei kitoms to regiono teritorijoms. Šiose teritorijose Institucija patvirtins regioninę pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, taip pat bus taikoma atitinkama MVĮ priemoka. Tačiau kadangi konkurencija potencialiai iškraipoma dėl pasklidimo poveikio į labiau išsivysčiusius aplinkinius regionus, Institucija nepatvirtins investicinės pagalbos didelėms įmonėms tose teritorijose arba investicinės pagalbos, kai reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 25 mln. EUR. |
| --- | --- |

(23)

Be to, tam, kad ELPA valstybėms būtų sudarytos sąlygos lanksčiau skirti paramą labai lokalizuotiems žemesnio už NUTS III lygio regioniniams skirtumams šalinti, ELPA valstybės taip pat gali nurodyti kitas nedideles teritorijas, kurios neatitinka pirmiau apibūdintų sąlygų, jei jų minimalus gyventojų skaičius yra 20 000 (27). ELPA valstybės, norinčios pasinaudoti šia galimybe, remdamosi pripažintais ekonominiais rodikliais kaip BVP vienam gyventojui, užimtumo ar nedarbo lygis arba vietinio našumo ar įgūdžių rodikliai privalės įrodyti, kad siūlomoms teritorijoms ekonominė plėtra yra santykinai svarbesnė nei kitoms to regiono teritorijoms. Šiose teritorijose Institucija patvirtins regioninę pagalbą mažosioms ir vidutinėms įmonėms, taip pat bus taikoma atitinkama MVĮ priemoka. Tačiau kadangi konkurencija potencialiai iškraipoma dėl pasklidimo poveikio į labiau išsivysčiusius aplinkinius regionus, Institucija nepatvirtins investicinės pagalbos didelėms įmonėms tose teritorijose arba investicinės pagalbos, kai reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 25 mln. EUR.

| (24) | Ar laikomasi kiekvienai ELPA valstybei leistinos bendros aprėpties, nustatoma pagal faktinį atitinkamų regionų gyventojų skaičių, remiantis naujausia turima pripažinta statistine informacija. |
| --- | --- |

(24)

Ar laikomasi kiekvienai ELPA valstybei leistinos bendros aprėpties, nustatoma pagal faktinį atitinkamų regionų gyventojų skaičių, remiantis naujausia turima pripažinta statistine informacija.

25.B.4.   Regioninė investicinė pagalba

25.B.4.1.   Pagalbos forma ir aukščiausios nustatytos pagalbos ribos

25.B.4.1.1.   Pagalbos forma

| (25) | Regioninė investicinė pagalba yra pagalba, suteikiama pradinių investicijų projektui. |
| --- | --- |

(25)

Regioninė investicinė pagalba yra pagalba, suteikiama pradinių investicijų projektui.

| (26) | Pradinė investicija – tai investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusi su:






  — | naujos įmonės kūrimu, |
| --- | --- | --- |

(26)

Pradinė investicija – tai investicija į materialųjį ir nematerialųjį turtą, susijusi su:

—

naujos įmonės kūrimu,

| — | esamos įmonės plėtimu, |
| --- | --- |

—

esamos įmonės plėtimu,

| — | įmonės produkcijos diversifikacija į naujus, papildomus produktus, |
| --- | --- |

—

įmonės produkcijos diversifikacija į naujus, papildomus produktus,

| — | esamos įmonės bendro gamybos proceso esminiu pakeitimu. |
| --- | --- |

—

esamos įmonės bendro gamybos proceso esminiu pakeitimu.

„Materialusis turtas“ yra žemė, pastatai ir gamybos priemonės (įrengimai). Įsigyjant įmonę, reikia atsižvelgti tik į turto pirkimo išlaidas iš trečiųjų šalių, jei sandoris buvo atliktas rinkos sąlygomis.

„Nematerialusis turtas“ reiškia technologijų perdavimą, vykdomą įsigyjant patento teises, licencijas, mokslinę, prekybinę ar gamybinę patirtį arba nepatentuotas technines žinias.

Investicijos, skirtos atnaujinimui, neatitinka nė vienos iš šių sąlygų, todėl ši sąvoka jų neaprėpia (28).

| (27) | Tiesiogiai su įmone susijusio turto įsigijimą galima vertinti kaip pradinę investiciją, jei įmonė užsidarė arba būtų užsidariusi, jei nebūtų nupirkta, ir jei ją įsigijo nepriklausomas investuotojas (29). |
| --- | --- |

(27)

Tiesiogiai su įmone susijusio turto įsigijimą galima vertinti kaip pradinę investiciją, jei įmonė užsidarė arba būtų užsidariusi, jei nebūtų nupirkta, ir jei ją įsigijo nepriklausomas investuotojas (29).

| (28) | Regioninė investicinė pagalba apskaičiuojama arba pagal pradinių investicijų projekto materialines ir nematerialines investicines sąnaudas, arba pagal (apskaičiuotas) išlaidas darbo užmokesčiui investicinio projekto tiesiogiai sukurtose darbo vietose (30). |
| --- | --- |

(28)

Regioninė investicinė pagalba apskaičiuojama arba pagal pradinių investicijų projekto materialines ir nematerialines investicines sąnaudas, arba pagal (apskaičiuotas) išlaidas darbo užmokesčiui investicinio projekto tiesiogiai sukurtose darbo vietose (30).

| (29) | Pagalbos forma yra įvairi. Tai gali būti, pvz., dotacijos, paskolos su mažomis palūkanomis arba palūkanų nuolaidos, valstybinės garantijos, akcijų įsigijimas arba kitoks kapitalo suteikimas palankiomis sąlygomis, atleidimas nuo mokesčių arba jų sumažinimas, atleidimas nuo socialinio draudimo mokesčių ar kitų privalomų mokėjimų arba jų sumažinimas, arba žemės, paslaugų suteikimas ar prekių tiekimas palankiomis kainomis. |
| --- | --- |

(29)

Pagalbos forma yra įvairi. Tai gali būti, pvz., dotacijos, paskolos su mažomis palūkanomis arba palūkanų nuolaidos, valstybinės garantijos, akcijų įsigijimas arba kitoks kapitalo suteikimas palankiomis sąlygomis, atleidimas nuo mokesčių arba jų sumažinimas, atleidimas nuo socialinio draudimo mokesčių ar kitų privalomų mokėjimų arba jų sumažinimas, arba žemės, paslaugų suteikimas ar prekių tiekimas palankiomis kainomis.

| (30) | Svarbu užtikrinti, kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Todėl pagalbą pagal pagalbos schemas galima suteikti tik tada, jei gavėjas pateikė pagalbos paraišką ir už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino (31), kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus prieš pradedant projekto darbus (32). Visose pagalbos schemose taip pat turi būti aiškiai nurodomos abi sąlygos (33). Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turi prieš pradedant projekto darbus pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, kuris priklauso nuo to, ar Institucija pagalbą patvirtina. Jei darbai pradedami anksčiau, nei įvykdomos šiame punkte nustatytos sąlygos, laikoma, kad visas projektas neatitinka reikalavimų pagalbai gauti. |
| --- | --- |

(30)

Svarbu užtikrinti, kad regioninė pagalba skatintų investicijas, kurių kitu atveju remiamose teritorijose nebūtų. Todėl pagalbą pagal pagalbos schemas galima suteikti tik tada, jei gavėjas pateikė pagalbos paraišką ir už schemos administravimą atsakinga valdžios institucija raštu patvirtino (31), kad, remiantis išsamiu patikrinimu, projektas iš esmės atitinka schemoje nustatytus reikalavimus prieš pradedant projekto darbus (32). Visose pagalbos schemose taip pat turi būti aiškiai nurodomos abi sąlygos (33). Ad hoc pagalbos atveju kompetentinga institucija turi prieš pradedant projekto darbus pateikti ketinimų raštą dėl pagalbos suteikimo, kuris priklauso nuo to, ar Institucija pagalbą patvirtina. Jei darbai pradedami anksčiau, nei įvykdomos šiame punkte nustatytos sąlygos, laikoma, kad visas projektas neatitinka reikalavimų pagalbai gauti.

| (31) | Jei pagalba yra skaičiuojama pagal materialines arba nematerialines investicines sąnaudas arba pagal 27 punkte nurodytas įsigijimo sąnaudas, siekiant užtikrinti, kad investicija būtų perspektyvi ir patikima, atsižvelgiant į taikomas aukščiausias pagalbos ribas, pagalbos gavėjo finansinis indėlis turi sudaryti mažiausiai 25 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų (nuosavi ištekliai arba išorės finansavimas), kurioms nesuteikiama jokia valstybės parama (34). |
| --- | --- |

(31)

Jei pagalba yra skaičiuojama pagal materialines arba nematerialines investicines sąnaudas arba pagal 27 punkte nurodytas įsigijimo sąnaudas, siekiant užtikrinti, kad investicija būtų perspektyvi ir patikima, atsižvelgiant į taikomas aukščiausias pagalbos ribas, pagalbos gavėjo finansinis indėlis turi sudaryti mažiausiai 25 % reikalavimus atitinkančių sąnaudų (nuosavi ištekliai arba išorės finansavimas), kurioms nesuteikiama jokia valstybės parama (34).

| (32) | Be to, siekiant užtikrinti, kad investicijų nauda regioninei plėtrai būtų reali ir tvari, pagalba turi būti suteikiama su sąlyga, kad, pagalbai taikant sąlygas arba išmokėjimo metodą, tos investicijos būtų išlaikomos tam tikrame regione mažiausiai penkerių metų laikotarpį užbaigus investicijas (35). Be to, kai pagalba skaičiuojama atsižvelgiant į išlaidas darbo užmokesčiui, tos darbo vietos turi būti užimtos per trejus metus nuo darbų pabaigos. Kiekviena iš darbo vietų, sukurtų investicijų dėka, turi būti išsaugoma atitinkamame regione penkerių metų laikotarpį nuo tos dienos, kai darbo vieta užimta pirmą kartą. ELPA valstybės gali sutrumpinti šį penkerių metų laikotarpį MVĮ investicijoms arba jose sukurtoms darbo vietoms iki ne mažiau kaip trejų metų. |
| --- | --- |

(32)

Be to, siekiant užtikrinti, kad investicijų nauda regioninei plėtrai būtų reali ir tvari, pagalba turi būti suteikiama su sąlyga, kad, pagalbai taikant sąlygas arba išmokėjimo metodą, tos investicijos būtų išlaikomos tam tikrame regione mažiausiai penkerių metų laikotarpį užbaigus investicijas (35). Be to, kai pagalba skaičiuojama atsižvelgiant į išlaidas darbo užmokesčiui, tos darbo vietos turi būti užimtos per trejus metus nuo darbų pabaigos. Kiekviena iš darbo vietų, sukurtų investicijų dėka, turi būti išsaugoma atitinkamame regione penkerių metų laikotarpį nuo tos dienos, kai darbo vieta užimta pirmą kartą. ELPA valstybės gali sutrumpinti šį penkerių metų laikotarpį MVĮ investicijoms arba jose sukurtoms darbo vietoms iki ne mažiau kaip trejų metų.

| (33) | Pagalbos lygis yra išreiškiamas intensyvumu, palyginti su reikalavimus atitinkančiomis sąnaudomis. Visas pagalbos intensyvumas turi būti apskaičiuotas bendrosios subsidijos ekvivalentais (BSE) (36). Pagalbos intensyvumas bendrosios subsidijos ekvivalentu yra diskontuota pagalbos vertė, išreikšta reikalavimus atitinkančių sąnaudų diskontuotos vertės procentine dalimi. Pagalbos, apie kurią Institucijai pranešama atskirai, bendrosios subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas pranešimo metu. Kitais atvejais reikalavimus atitinkančios investicinės sąnaudos diskontuojamos pagal jų vertę pagalbos suteikimo metu. Pagalba, išmokama per keletą dalių, diskontuojama pagal jos vertę, atitinkamai kai tik apie ją pranešama arba kai ji suteikiama. Diskontuojant ir apskaičiuojant pagalbos, teikiamos kaip lengvatinė paskola, sumą, naudojamos pagalbos suteikimo metu galiojusios orientacinės palūkanų normos. Tais atvejais, kai pagalba suteikiama atleidžiant nuo ateityje privalomų mokėti mokesčių arba sumažinant mokesčius, pagalbos dalys diskontuojamos remiantis orientacinėmis palūkanų normomis, taikytinomis įvairiu metu, kai įsigalioja mokesčių lengvatos. |
| --- | --- |

(33)

Pagalbos lygis yra išreiškiamas intensyvumu, palyginti su reikalavimus atitinkančiomis sąnaudomis. Visas pagalbos intensyvumas turi būti apskaičiuotas bendrosios subsidijos ekvivalentais (BSE) (36). Pagalbos intensyvumas bendrosios subsidijos ekvivalentu yra diskontuota pagalbos vertė, išreikšta reikalavimus atitinkančių sąnaudų diskontuotos vertės procentine dalimi. Pagalbos, apie kurią Institucijai pranešama atskirai, bendrosios subsidijos ekvivalentas apskaičiuojamas pranešimo metu. Kitais atvejais reikalavimus atitinkančios investicinės sąnaudos diskontuojamos pagal jų vertę pagalbos suteikimo metu. Pagalba, išmokama per keletą dalių, diskontuojama pagal jos vertę, atitinkamai kai tik apie ją pranešama arba kai ji suteikiama. Diskontuojant ir apskaičiuojant pagalbos, teikiamos kaip lengvatinė paskola, sumą, naudojamos pagalbos suteikimo metu galiojusios orientacinės palūkanų normos. Tais atvejais, kai pagalba suteikiama atleidžiant nuo ateityje privalomų mokėti mokesčių arba sumažinant mokesčius, pagalbos dalys diskontuojamos remiantis orientacinėmis palūkanų normomis, taikytinomis įvairiu metu, kai įsigalioja mokesčių lengvatos.

25.B.4.1.2.   Aukščiausios pagalbos didelėms bendrovėms ribos (didžiausias pagalbos intensyvumas)

| (34) | Pagalbos intensyvumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į spręstinų regioninių problemų pobūdį ir mastą. Kitaip tariant, leistinas pagalbos intensyvumas iš pat pradžių yra mažesnis tuose regionuose, kuriems suteikiama teisė naudotis 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžiančia nukrypti nuostata, negu tuose, kurie turi teisę naudotis 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančia nukrypti nuostata. |
| --- | --- |

(34)

Pagalbos intensyvumas turi būti nustatomas atsižvelgiant į spręstinų regioninių problemų pobūdį ir mastą. Kitaip tariant, leistinas pagalbos intensyvumas iš pat pradžių yra mažesnis tuose regionuose, kuriems suteikiama teisė naudotis 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžiančia nukrypti nuostata, negu tuose, kurie turi teisę naudotis 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančia nukrypti nuostata.

| (35) | Išsiplėtus EEE, atsirado didesni gerovės skirtumai EEE teritorijoje, todėl atsirado poreikis tiksliau nustatyti aptariamų regionų kategorijas. Siekdama atitikti Europos Bendrijos priimtą strategiją, Institucija nusprendė taikyti tą patį metodą. |
| --- | --- |

(35)

Išsiplėtus EEE, atsirado didesni gerovės skirtumai EEE teritorijoje, todėl atsirado poreikis tiksliau nustatyti aptariamų regionų kategorijas. Siekdama atitikti Europos Bendrijos priimtą strategiją, Institucija nusprendė taikyti tą patį metodą.

| (36) | Regionams pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą aukščiausia nustatyta regioninės pagalbos riba neturi viršyti 15 % BSE. Jis sumažinamas iki 10 % BSE regionams, kurių tiek BVP vienam gyventojui yra didesnis už 100 % EEE vidurkio, tiek nedarbo lygis yra mažesnis už EEE vidurkį, skaičiuojant NUTS III lygiu (remiantis paskutinių 3 metų vidurkiu, Eurostato duomenimis) (37). |
| --- | --- |

(36)

Regionams pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą aukščiausia nustatyta regioninės pagalbos riba neturi viršyti 15 % BSE. Jis sumažinamas iki 10 % BSE regionams, kurių tiek BVP vienam gyventojui yra didesnis už 100 % EEE vidurkio, tiek nedarbo lygis yra mažesnis už EEE vidurkį, skaičiuojant NUTS III lygiu (remiantis paskutinių 3 metų vidurkiu, Eurostato duomenimis) (37).

| (37) | Tačiau mažo gyventojų tankio regionai (atitinkantys NUTS III lygį ar mažesni) ir NUTS III regionai arba jų dalys, kurios turi bendrą sausumos sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė, visada atitinka 15 % BSE pagalbos intensyvumo reikalavimus. |
| --- | --- |

(37)

Tačiau mažo gyventojų tankio regionai (atitinkantys NUTS III lygį ar mažesni) ir NUTS III regionai arba jų dalys, kurios turi bendrą sausumos sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė, visada atitinka 15 % BSE pagalbos intensyvumo reikalavimus.

25.B.4.1.3.   Priemokos mažosioms ir vidutinėms įmonėms

| (38) | Kai pagalba suteikiama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (38), 25.B.4.1.2 skirsnyje nustatytos aukščiausios ribos gali būti padidintos 20 % BSE pagalbą suteikiant mažosioms įmonėms ir 10 % BSE – vidutinėms (39). |
| --- | --- |

(38)

Kai pagalba suteikiama mažosioms ir vidutinėms įmonėms (38), 25.B.4.1.2 skirsnyje nustatytos aukščiausios ribos gali būti padidintos 20 % BSE pagalbą suteikiant mažosioms įmonėms ir 10 % BSE – vidutinėms (39).

25.B.4.2.   Reikalavimus atitinkančios išlaidos

25.B.4.2.1.   Pagalba, apskaičiuojama remiantis investicinėmis išlaidomis

| (39) | Pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus atitinka išlaidos žemei, pastatams ir gamybos priemonėms (įrengimams) (40). |
| --- | --- |

(39)

Pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimus atitinka išlaidos žemei, pastatams ir gamybos priemonėms (įrengimams) (40).

| (40) | MVĮ atveju į išlaidas parengiamiesiems tyrimams ir konsultacijoms, susijusioms su investicijomis, taip pat gali būti atsižvelgiama su sąlyga, kad pagalbos intensyvumas neviršytų 50 % patirtų faktinių išlaidų. |
| --- | --- |

(40)

MVĮ atveju į išlaidas parengiamiesiems tyrimams ir konsultacijoms, susijusioms su investicijomis, taip pat gali būti atsižvelgiama su sąlyga, kad pagalbos intensyvumas neviršytų 50 % patirtų faktinių išlaidų.

| (41) | Kai įmonė įsigyjama 27 punkte nurodytu būdu, turėtų būti atsižvelgiama tik į išlaidas turtui (41) pirkti iš trečiųjų šalių (42). Sandoris turi vykti rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

(41)

Kai įmonė įsigyjama 27 punkte nurodytu būdu, turėtų būti atsižvelgiama tik į išlaidas turtui (41) pirkti iš trečiųjų šalių (42). Sandoris turi vykti rinkos sąlygomis.

| (42) | Į išlaidas, susijusias su turto, išskyrus nuomojamą žemę ir pastatus, įsigijimu galima atsižvelgti tik tuomet, jei nuoma yra finansinė išperkamoji nuoma ir į sutartį įtrauktas įsipareigojimas nupirkti tą turtą pasibaigus nuomos sutarčiai. Žemės ir pastatų nuomos atveju nuomos sutartis turi galioti mažiausiai penkerius metus nuo numatomos investicijų projekto užbaigimo datos didelėms įmonėms ir mažiausiai trejus metus MVĮ. |
| --- | --- |

(42)

Į išlaidas, susijusias su turto, išskyrus nuomojamą žemę ir pastatus, įsigijimu galima atsižvelgti tik tuomet, jei nuoma yra finansinė išperkamoji nuoma ir į sutartį įtrauktas įsipareigojimas nupirkti tą turtą pasibaigus nuomos sutarčiai. Žemės ir pastatų nuomos atveju nuomos sutartis turi galioti mažiausiai penkerius metus nuo numatomos investicijų projekto užbaigimo datos didelėms įmonėms ir mažiausiai trejus metus MVĮ.

| (43) | Išskyrus su MVĮ ir (įmonės) perėmimu susijusius atvejus, įsigyjamas turtas turėtų būti naujas. Kai įmonė perimama, turtas, kuriam įsigyti jau buvo paskirta pagalba iki jo pirkimo, turėtų būti išskaičiuojamas. |
| --- | --- |

(43)

Išskyrus su MVĮ ir (įmonės) perėmimu susijusius atvejus, įsigyjamas turtas turėtų būti naujas. Kai įmonė perimama, turtas, kuriam įsigyti jau buvo paskirta pagalba iki jo pirkimo, turėtų būti išskaičiuojamas.

| (44) | Visuomet gali būti atsižvelgta į MVĮ visas investicijų į nematerialųjį turtą, susijusių su technologijų perdavimu įsigyjant patento teises, licencijas, mokslinę, prekybinę ar gamybinę patirtį arba nepatentuotas technines žinias, išlaidas. Tokios didelių bendrovių išlaidos atitinka reikalavimus tik iki 50 % visų reikalavimus atitinkančių projekto investicinių išlaidų ribos. |
| --- | --- |

(44)

Visuomet gali būti atsižvelgta į MVĮ visas investicijų į nematerialųjį turtą, susijusių su technologijų perdavimu įsigyjant patento teises, licencijas, mokslinę, prekybinę ar gamybinę patirtį arba nepatentuotas technines žinias, išlaidas. Tokios didelių bendrovių išlaidos atitinka reikalavimus tik iki 50 % visų reikalavimus atitinkančių projekto investicinių išlaidų ribos.

| (45) | Visais atvejais reikalavimus atitinkantis nematerialusis turtas turi atitikti būtinas sąlygas, užtikrinančias, kad jis ir toliau bus susijęs su pagalbą gaunančiu regionu, turinčiu teisę į regioninę pagalbą, ir kad šio turto negalima perduoti kitiems regionams, ypač tiems, kurie neturi teisės į regioninę pagalbą. Todėl reikalavimus atitinkantis nematerialusis turtas turi atitikti visų pirma šias sąlygas:






  — | turi būti naudojamas tik įmonėse, gaunančiose regioninę pagalbą; |
| --- | --- | --- |

(45)

Visais atvejais reikalavimus atitinkantis nematerialusis turtas turi atitikti būtinas sąlygas, užtikrinančias, kad jis ir toliau bus susijęs su pagalbą gaunančiu regionu, turinčiu teisę į regioninę pagalbą, ir kad šio turto negalima perduoti kitiems regionams, ypač tiems, kurie neturi teisės į regioninę pagalbą. Todėl reikalavimus atitinkantis nematerialusis turtas turi atitikti visų pirma šias sąlygas:

—

turi būti naudojamas tik įmonėse, gaunančiose regioninę pagalbą;

| — | turi būti laikomas nusidėvinčiu turtu; |
| --- | --- |

—

turi būti laikomas nusidėvinčiu turtu;

| — | turi būti įsigyjamas iš trečiųjų šalių rinkos sąlygomis; |
| --- | --- |

—

turi būti įsigyjamas iš trečiųjų šalių rinkos sąlygomis;

| — | turi būti įtraukiamas į įmonės turtą ir likti regioninę pagalbą gaunančioje įmonėje ne mažiau kaip penkerius metus (trejus metus MVĮ). |
| --- | --- |

—

turi būti įtraukiamas į įmonės turtą ir likti regioninę pagalbą gaunančioje įmonėje ne mažiau kaip penkerius metus (trejus metus MVĮ).

25.B.4.2.2.   Pagal išlaidas darbo užmokesčiui apskaičiuojama pagalba

| (46) | Kaip nurodyta 25.B.4.1.1 skirsnyje, regioninė pagalba taip pat gali būti apskaičiuojama pagal numatomas išlaidas darbo užmokesčiui (43), susijusias su pradinių investicijų projekto metu sukurtomis darbo vietomis. |
| --- | --- |

(46)

Kaip nurodyta 25.B.4.1.1 skirsnyje, regioninė pagalba taip pat gali būti apskaičiuojama pagal numatomas išlaidas darbo užmokesčiui (43), susijusias su pradinių investicijų projekto metu sukurtomis darbo vietomis.

| (47) | Darbo vietų kūrimas – tai grynasis tiesiogiai įdarbintų darbuotojų skaičiaus didėjimas (44) konkrečioje įmonėje, palyginti su vidurkiu per ankstesnių 12 mėnesių laikotarpį. Todėl bet kuri darbo vieta, panaikinta per tą 12 mėnesių laikotarpį, turi būti atimama iš tikrojo darbo vietų, sukurtų per tą patį laikotarpį, skaičiaus (45). |
| --- | --- |

(47)

Darbo vietų kūrimas – tai grynasis tiesiogiai įdarbintų darbuotojų skaičiaus didėjimas (44) konkrečioje įmonėje, palyginti su vidurkiu per ankstesnių 12 mėnesių laikotarpį. Todėl bet kuri darbo vieta, panaikinta per tą 12 mėnesių laikotarpį, turi būti atimama iš tikrojo darbo vietų, sukurtų per tą patį laikotarpį, skaičiaus (45).

| (48) | Pagalbos dydis neturi viršyti tam tikros samdomo asmens darbo užmokesčio išlaidų procentinės dalies, apskaičiuotos per dvejų metų laikotarpį. Ta dalis yra lygi intensyvumui, numatytam investicinei pagalbai konkrečioje srityje. |
| --- | --- |

(48)

Pagalbos dydis neturi viršyti tam tikros samdomo asmens darbo užmokesčio išlaidų procentinės dalies, apskaičiuotos per dvejų metų laikotarpį. Ta dalis yra lygi intensyvumui, numatytam investicinei pagalbai konkrečioje srityje.

25.B.4.3.   Pagalba dideliems investiciniams projektams

| (49) | Šiose gairėse didelis investicijų projektas yra pradinės investicijos, kaip apibrėžta šiose gairėse, kurių reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 50 mln. EUR (46). Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti šių gairių nuostatų taikymo, didelis investicinis projektas bus laikomas vienu investiciniu projektu, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nepadalijamas ilgalaikis turtas (47). |
| --- | --- |

(49)

Šiose gairėse didelis investicijų projektas yra pradinės investicijos, kaip apibrėžta šiose gairėse, kurių reikalavimus atitinkančios išlaidos viršija 50 mln. EUR (46). Kad dideli investiciniai projektai nebūtų dirbtinai dalijami į mažesnius projektus, siekiant išvengti šių gairių nuostatų taikymo, didelis investicinis projektas bus laikomas vienu investiciniu projektu, kai pradines investicijas, kurias per trejų metų laikotarpį įgyvendina viena ar daugiau įmonių, sudaro ekonomiškai nepadalijamas ilgalaikis turtas (47).

| (50) | Apskaičiuojant, ar reikalavimus atitinkančios išlaidos dideliems investicijų projektams siekia šiose gairėse nustatytas skirtingas ribas, atsižvelgiama į tas reikalavimus atitinkančias išlaidas, kurios yra didesnės: arba tradicines investicines sąnaudas, arba darbo užmokesčio išlaidas. |
| --- | --- |

(50)

Apskaičiuojant, ar reikalavimus atitinkančios išlaidos dideliems investicijų projektams siekia šiose gairėse nustatytas skirtingas ribas, atsižvelgiama į tas reikalavimus atitinkančias išlaidas, kurios yra didesnės: arba tradicines investicines sąnaudas, arba darbo užmokesčio išlaidas.

| (51) | Dviejose viena po kitos sekusiose Daugiasektorinėse regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programose 1998 m. (48) ir 2004 m. (49) Institucija didžiausią pagalbos intensyvumą dideliems investiciniams projektams sumažino tiek, kad būtų apriboti konkurencijos iškraipymai. Siekdama paprastumo ir skaidrumo, Institucija nusprendė 2004 m. Daugiasektorinės programos (DSP 2004) nuostatas įtraukti į 2007–2013 m. Regioninės pagalbos gaires. |
| --- | --- |

(51)

Dviejose viena po kitos sekusiose Daugiasektorinėse regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programose 1998 m. (48) ir 2004 m. (49) Institucija didžiausią pagalbos intensyvumą dideliems investiciniams projektams sumažino tiek, kad būtų apriboti konkurencijos iškraipymai. Siekdama paprastumo ir skaidrumo, Institucija nusprendė 2004 m. Daugiasektorinės programos (DSP 2004) nuostatas įtraukti į 2007–2013 m. Regioninės pagalbos gaires.

| (52) | Todėl DSP 2004 m. nebebus taikoma pagalbai, kuri suteikta arba apie kurią pranešta (50) po 2006 m. gruodžio 31 d., ir bus pakeista šiomis gairėmis (51). |
| --- | --- |

(52)

Todėl DSP 2004 m. nebebus taikoma pagalbai, kuri suteikta arba apie kurią pranešta (50) po 2006 m. gruodžio 31 d., ir bus pakeista šiomis gairėmis (51).

25.B.4.3.1.   Didesnis didelių investicinių projektų skaidrumas ir stebėsena

| (53) | ELPA valstybės Institucijai turi atskirai pranešti apie bet kokią pagalbą, kuri bus suteikiama pagal esamą pagalbos schemą investiciniams projektams, jei bendra pagalbos suma iš visų šaltinių viršija didžiausią leistiną pagalbos sumą, kurią gali gauti investicinis projektas, kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR, pagal 56 punkte nustatytas normas ir taisykles (52).
  Toliau lentelėje pateikiamos ribinės sumos skirtingiems regionams ir dažniausiai pasitaikantis pagalbos intensyvumas pagal šias gaires, nuo kurių reikia pranešti apie pagalbą.











  (EUR) |
| --- | --- |
| Pagalbos intensyvumas | 10 % | 15 % | 20 % | 30 % | 40 % | 50 % |
| Ribinė suma teikti pranešimą | 7,5 mln. | 11,25 mln. | 15,0 mln. | 22,5 mln. | 30,0 mln. | 37,5 mln. |

(53)

ELPA valstybės Institucijai turi atskirai pranešti apie bet kokią pagalbą, kuri bus suteikiama pagal esamą pagalbos schemą investiciniams projektams, jei bendra pagalbos suma iš visų šaltinių viršija didžiausią leistiną pagalbos sumą, kurią gali gauti investicinis projektas, kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR, pagal 56 punkte nustatytas normas ir taisykles (52).

Toliau lentelėje pateikiamos ribinės sumos skirtingiems regionams ir dažniausiai pasitaikantis pagalbos intensyvumas pagal šias gaires, nuo kurių reikia pranešti apie pagalbą.

(EUR)

Pagalbos intensyvumas

10 %

15 %

20 %

30 %

40 %

50 %

Ribinė suma teikti pranešimą

7,5 mln.

11,25 mln.

15,0 mln.

22,5 mln.

30,0 mln.

37,5 mln.

| (54) | Kai regioninė pagalba pagal esamas pagalbos schemas suteikiama dideliems investicijų projektams, apie kuriuos nereikia pranešti, ELPA valstybės privalo per 20 darbo dienų, skaičiuojant nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija suteikė pagalbą, Institucijai pateikti standartinės formos, kaip nurodyta III priede, reikalingą informaciją. Institucija glaustą informaciją paskelbs tinklalapyje (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid). |
| --- | --- |

(54)

Kai regioninė pagalba pagal esamas pagalbos schemas suteikiama dideliems investicijų projektams, apie kuriuos nereikia pranešti, ELPA valstybės privalo per 20 darbo dienų, skaičiuojant nuo tos dienos, kai kompetentinga institucija suteikė pagalbą, Institucijai pateikti standartinės formos, kaip nurodyta III priede, reikalingą informaciją. Institucija glaustą informaciją paskelbs tinklalapyje (www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid).

| (55) | ELPA valstybės turi išsamiai registruoti duomenis, susijusius su pagalbos suteikimu visiems dideliems investiciniams projektams. Šie duomenys, kurie turi apimti visą informaciją, būtiną siekiant nustatyti, ar buvo laikomasi didžiausio leistino pagalbos intensyvumo, turi būti saugomi 10 metų nuo tos dienos, kai pagalba buvo suteikta. |
| --- | --- |

(55)

ELPA valstybės turi išsamiai registruoti duomenis, susijusius su pagalbos suteikimu visiems dideliems investiciniams projektams. Šie duomenys, kurie turi apimti visą informaciją, būtiną siekiant nustatyti, ar buvo laikomasi didžiausio leistino pagalbos intensyvumo, turi būti saugomi 10 metų nuo tos dienos, kai pagalba buvo suteikta.

25.B.4.3.2.   Didelių investicinių projektų vertinimo taisyklės

| (56) | Regioninei investicinei pagalbai dideliems investiciniams projektams patikslinta regioninės pagalbos aukščiausia riba (53) taikoma taip:






  Reikalavimus atitinkančios išlaidos | Pakoreguota aukščiausia pagalbos riba |
| --- | --- | --- |
| Iki 50 mln. EUR | 100 % regioninės aukščiausios ribos |
| Daliai nuo 50 iki 100 mln. EUR | 50 % regioninės aukščiausios ribos |
| Daliai, viršijančiai 100 mln. EUR | 34 % regioninės aukščiausios ribos |

(56)

Regioninei investicinei pagalbai dideliems investiciniams projektams patikslinta regioninės pagalbos aukščiausia riba (53) taikoma taip:

Reikalavimus atitinkančios išlaidos

Pakoreguota aukščiausia pagalbos riba

Iki 50 mln. EUR

100 % regioninės aukščiausios ribos

Daliai nuo 50 iki 100 mln. EUR

50 % regioninės aukščiausios ribos

Daliai, viršijančiai 100 mln. EUR

34 % regioninės aukščiausios ribos

Taigi leistinas pagalbos dideliam investiciniam projektui dydis bus apskaičiuotas pagal šią formulę: didžiausia pagalbos suma = R × (50 + 0,50 × B + 0,34 × C), čia R – nepakoreguota regioninės pagalbos aukščiausia nustatyta riba; B – reikalavimus atitinkančios išlaidos nuo 50 mln. EUR iki 100 mln. EUR ir C – reikalavimus atitinkančios išlaidos, viršijančios 100 mln. EUR. Šie apskaičiavimai atliekami pagal oficialius valiutų keitimo kursus pagalbos suteikimo dieną arba pranešimo dieną tuo atveju, kai apie pagalbą turi būti pranešta atskirai.

| (57) | Kai bendra pagalbos suma iš visų šaltinių sudaro daugiau nei 75 % didžiausios pagalbos sumos, kuri galėtų būti suteikta investiciniam projektui, kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR, pagal pagalbos suteikimo dieną galiojančią didelėms įmonėms aukščiausią standartinę ribą, nustatytą patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje, ir kai






  (a) | pagalbos gavėjo pardavimas sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo produkto arba atitinkamų produktų susijusiose rinkose prieš investuojant arba jau investavus sudarys daugiau kaip 25 %; arba |
| --- | --- | --- |

(57)

Kai bendra pagalbos suma iš visų šaltinių sudaro daugiau nei 75 % didžiausios pagalbos sumos, kuri galėtų būti suteikta investiciniam projektui, kurio reikalavimus atitinkančios išlaidos yra 100 mln. EUR, pagal pagalbos suteikimo dieną galiojančią didelėms įmonėms aukščiausią standartinę ribą, nustatytą patvirtintame regioninės pagalbos žemėlapyje, ir kai

(a)

pagalbos gavėjo pardavimas sudaro daugiau kaip 25 % atitinkamo produkto arba atitinkamų produktų susijusiose rinkose prieš investuojant arba jau investavus sudarys daugiau kaip 25 %; arba

| (b) | projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, apskaičiavimui panaudojant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis (54), jei vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis, |
| --- | --- |

(b)

projekto sukurti gamybos pajėgumai sudaro daugiau kaip 5 % rinkos dydžio, apskaičiavimui panaudojant atitinkamo produkto tikrojo vartojimo duomenis (54), jei vidutinis jo tikrojo vartojimo metinis prieaugis per pastaruosius penkerius metus yra didesnis nei vidutinis Europos ekonominės erdvės BVP metinis prieaugis,

Institucija patvirtins regioninę investicinę pagalbą tik pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalyje nustatytą procedūrą išsamiai patikrinusi, ar pagalba yra reikalinga darant teigiamą poveikį investicijoms ir ar pagalbos priemonės nauda yra didesnė nei konkurencijos iškraipymas ir poveikis susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai (55).

| (58) | Atitinkamas produktas paprastai yra investicinio projekto produktas (56). Kai projektas yra susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje, atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas. Atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba vartotojas (dėl produktui būdingų požymių, kainų ir numatyto naudojimo būdo), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos lankstumo). |
| --- | --- |

(58)

Atitinkamas produktas paprastai yra investicinio projekto produktas (56). Kai projektas yra susijęs su tarpiniu produktu ir didelė produkcijos dalis neparduodama rinkoje, atitinkamas produktas gali būti tolesnių gamybos etapų produktas. Atitinkama produkto rinka apima atitinkamą produktą ir jo pakaitalus, kuriuos tokiais laiko arba vartotojas (dėl produktui būdingų požymių, kainų ir numatyto naudojimo būdo), arba gamintojas (dėl gamybos įrangos lankstumo).

| (59) | Įrodyti, kad 57 punkto a ir b papunkčiuose nurodyta padėtis nėra susidariusi, privalo ELPA valstybė (57). Taikant a ir b papunkčius, pardavimas ir tikrasis vartojimas bus nustatomi pagal atitinkamą Prodcom klasifikacijos lygį (58), paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią sukaupti statistiniai duomenys yra lengvai prieinami. |
| --- | --- |

(59)

Įrodyti, kad 57 punkto a ir b papunkčiuose nurodyta padėtis nėra susidariusi, privalo ELPA valstybė (57). Taikant a ir b papunkčius, pardavimas ir tikrasis vartojimas bus nustatomi pagal atitinkamą Prodcom klasifikacijos lygį (58), paprastai EEE, arba, jei tokios informacijos nėra arba ji nėra svarbi, remiantis bet kuria kita bendrai priimta rinkos segmentacija, apie kurią sukaupti statistiniai duomenys yra lengvai prieinami.

25.B.4.4.   Pagalbos kaupimo taisyklės

| (60) | 25.B.4.1 ir 25.B.4.3 skirsniuose nustatyta aukščiausia pagalbos intensyvumo riba yra taikoma visai pagalbai:






  — | jei parama teikiama vienu metu pagal kelias regionines schemas arba kartu su ad hoc pagalba; |
| --- | --- | --- |

(60)

25.B.4.1 ir 25.B.4.3 skirsniuose nustatyta aukščiausia pagalbos intensyvumo riba yra taikoma visai pagalbai:

—

jei parama teikiama vienu metu pagal kelias regionines schemas arba kartu su ad hoc pagalba;

| — | jei pagalba gaunama iš vietinių, regioninių, nacionalinių ar EEE šaltinių. |
| --- | --- |

—

jei pagalba gaunama iš vietinių, regioninių, nacionalinių ar EEE šaltinių.

| (61) | Kai pagalba, skaičiuojama remiantis materialinėmis ar nematerialinėmis investicinėmis išlaidomis, teikiama kartu su pagalba, skaičiuojama remiantis išlaidomis darbo užmokesčiui, turi būti laikomasi tam tikram regionui nustatytos aukščiausios intensyvumo ribos (59). |
| --- | --- |

(61)

Kai pagalba, skaičiuojama remiantis materialinėmis ar nematerialinėmis investicinėmis išlaidomis, teikiama kartu su pagalba, skaičiuojama remiantis išlaidomis darbo užmokesčiui, turi būti laikomasi tam tikram regionui nustatytos aukščiausios intensyvumo ribos (59).

| (62) | Kai visos regioninės pagalbos reikalavimus atitinkančios išlaidos arba jų dalis atitinka ir kitokiai pagalbai keliamus reikalavimus, bendrajai jos daliai turi būti nustatyta palankiausia aukščiausia riba pagal taikomas taisykles. |
| --- | --- |

(62)

Kai visos regioninės pagalbos reikalavimus atitinkančios išlaidos arba jų dalis atitinka ir kitokiai pagalbai keliamus reikalavimus, bendrajai jos daliai turi būti nustatyta palankiausia aukščiausia riba pagal taikomas taisykles.

| (63) | Kai ELPA valstybė nustato, kad valstybės pagalba pagal vieną schemą gali būti sujungiama su pagalba, teikiama pagal kitas schemas, valstybė kiekvienai schemai privalo tiksliai nustatyti metodą, pagal kurį bus užtikrinamas pirmiau išvardytų sąlygų laikymasis. |
| --- | --- |

(63)

Kai ELPA valstybė nustato, kad valstybės pagalba pagal vieną schemą gali būti sujungiama su pagalba, teikiama pagal kitas schemas, valstybė kiekvienai schemai privalo tiksliai nustatyti metodą, pagal kurį bus užtikrinamas pirmiau išvardytų sąlygų laikymasis.

| (64) | Regioninė investicinė pagalba nesudedama su de minimis parama, atsižvelgiant į tokias pačias reikalavimus atitinkančias išlaidas, siekiant apeiti šiose gairėse nustatytą didžiausią pagalbos intensyvumą. |
| --- | --- |

(64)

Regioninė investicinė pagalba nesudedama su de minimis parama, atsižvelgiant į tokias pačias reikalavimus atitinkančias išlaidas, siekiant apeiti šiose gairėse nustatytą didžiausią pagalbos intensyvumą.

25.B.5.   Pagalba veiklai (60)

| (65) | Regioninė pagalba, skirta sumažinti bendrovės einamąsias išlaidas (pagalba veiklai), paprastai yra draudžiama. Tačiau išimtiniais atvejais tokia pagalba gali būti teikiama regionams, kurie turi į ją teisę pagal 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančią nukrypti nuostatą, su sąlyga, kad i) tai pagrįsta jos nauda regioninei plėtrai bei pobūdžiu, ir ii) jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti (61). Pati ELPA valstybė turi parodyti visus esamus sunkumus ir jų svarbą. Be to, tam tikros konkrečios pagalbos veiklai formos gali būti leistinos mažo gyventojų tankio regionuose ir rečiausiai apgyvendintose srityse. |
| --- | --- |

(65)

Regioninė pagalba, skirta sumažinti bendrovės einamąsias išlaidas (pagalba veiklai), paprastai yra draudžiama. Tačiau išimtiniais atvejais tokia pagalba gali būti teikiama regionams, kurie turi į ją teisę pagal 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančią nukrypti nuostatą, su sąlyga, kad i) tai pagrįsta jos nauda regioninei plėtrai bei pobūdžiu, ir ii) jos lygis proporcingas tiems sunkumams, kuriuos siekiama palengvinti (61). Pati ELPA valstybė turi parodyti visus esamus sunkumus ir jų svarbą. Be to, tam tikros konkrečios pagalbos veiklai formos gali būti leistinos mažo gyventojų tankio regionuose ir rečiausiai apgyvendintose srityse.

| (66) | Pagalba veiklai iš principo turėtų būti suteikiama tik iš anksto nustatytoms kai kurioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms arba sąnaudoms (62) ir neviršyti tam tikros šių sąnaudų proporcijos. |
| --- | --- |

(66)

Pagalba veiklai iš principo turėtų būti suteikiama tik iš anksto nustatytoms kai kurioms reikalavimus atitinkančioms išlaidoms arba sąnaudoms (62) ir neviršyti tam tikros šių sąnaudų proporcijos.

| (67) | Dėl ypatingo finansinės ir grupių vidaus veiklos pobūdžio, kaip apibrėžta Europos NACE nomenklatūros J (65, 66 ir 67 kodai) ir grupių vidaus veiklos K (74 kodas) sekcijose, labai mažai tikėtina, kad šioms veiklos sritims suteikiama pagalba veiklai skatintų regioninę plėtrą, o konkurencijos iškraipymo rizika yra labai didelė, kaip konstatuota gairių 17.B skyriuje (63). Todėl Institucija pagal šias gaires nepatvirtins jokios pagalbos veiklai, kuri skirta finansinių paslaugų sektoriui arba grupių vidaus veiklai, nebent jei pagalba suteikiama pagal bendrąsias schemas, kurios yra atviros visiems sektoriams ir kurių tikslas yra kompensuoti papildomas transporto arba užimtumo išlaidas. Pagalba veiklai, skirta eksportui skatinti, taip pat neleistina. |
| --- | --- |

(67)

Dėl ypatingo finansinės ir grupių vidaus veiklos pobūdžio, kaip apibrėžta Europos NACE nomenklatūros J (65, 66 ir 67 kodai) ir grupių vidaus veiklos K (74 kodas) sekcijose, labai mažai tikėtina, kad šioms veiklos sritims suteikiama pagalba veiklai skatintų regioninę plėtrą, o konkurencijos iškraipymo rizika yra labai didelė, kaip konstatuota gairių 17.B skyriuje (63). Todėl Institucija pagal šias gaires nepatvirtins jokios pagalbos veiklai, kuri skirta finansinių paslaugų sektoriui arba grupių vidaus veiklai, nebent jei pagalba suteikiama pagal bendrąsias schemas, kurios yra atviros visiems sektoriams ir kurių tikslas yra kompensuoti papildomas transporto arba užimtumo išlaidas. Pagalba veiklai, skirta eksportui skatinti, taip pat neleistina.

| (68) | Kadangi pagalba veiklai skirta įveikti vėlavimus ir kliūtis regioninės plėtros srityje, išskyrus 69 ir 70 punktuose nurodytais atvejais, pagalba veiklai visada turėtų būti laikina ir ilgainiui mažinama bei turėtų būti laipsniškai nutraukiama, atitinkamiems regionams pasiekus realią konvergenciją su labiau išsivysčiusiomis EEE teritorijomis (64). |
| --- | --- |

(68)

Kadangi pagalba veiklai skirta įveikti vėlavimus ir kliūtis regioninės plėtros srityje, išskyrus 69 ir 70 punktuose nurodytais atvejais, pagalba veiklai visada turėtų būti laikina ir ilgainiui mažinama bei turėtų būti laipsniškai nutraukiama, atitinkamiems regionams pasiekus realią konvergenciją su labiau išsivysčiusiomis EEE teritorijomis (64).

| (69) | Nukrypstant nuo pirmesnio punkto, pagalba veiklai, kuri nėra nei laipsniškai mažinama, nei ribojama pagal laiką, gali būti leidžiama tik rečiausiai apgyvendintuose regionuose tiek, kiek ji skirta užkirsti kelią užsitęsusiam gyventojų skaičiaus mažėjimui šiuose regionuose arba jį sušvelninti (65). Rečiausiai apgyvendinti regionai yra NUTS II lygio regionai (Norvegija) arba NUTS IV lygio regionai (Islandija) (66), kuriuose gyventojų tankis yra 8 gyventojai viename kvadratiniame kilometre arba mažiau, ir apima su jais besiribojančias mažesnes teritorijas, atitinkančias tokio paties gyventojų tankio kriterijų. |
| --- | --- |

(69)

Nukrypstant nuo pirmesnio punkto, pagalba veiklai, kuri nėra nei laipsniškai mažinama, nei ribojama pagal laiką, gali būti leidžiama tik rečiausiai apgyvendintuose regionuose tiek, kiek ji skirta užkirsti kelią užsitęsusiam gyventojų skaičiaus mažėjimui šiuose regionuose arba jį sušvelninti (65). Rečiausiai apgyvendinti regionai yra NUTS II lygio regionai (Norvegija) arba NUTS IV lygio regionai (Islandija) (66), kuriuose gyventojų tankis yra 8 gyventojai viename kvadratiniame kilometre arba mažiau, ir apima su jais besiribojančias mažesnes teritorijas, atitinkančias tokio paties gyventojų tankio kriterijų.

| (70) | Be to, mažo gyventojų tankio regionuose pagalba, kuri nėra nei laipsniškai mažinama, nei ribojama pagal laiką ir kuri skirta iš dalies kompensuoti papildomas transporto išlaidas, gali būti leidžiama tik tokiomis sąlygomis:






  — | pagalba gali būti suteikta tik kompensuoti papildomas transporto išlaidas, atsižvelgiant į kitas paramos transportui schemas. Kai pagalbos suma gali būti apskaičiuota remiantis pavyzdžiais, reikia vengti pernelyg didelio kompensavimo, |
| --- | --- | --- |

(70)

Be to, mažo gyventojų tankio regionuose pagalba, kuri nėra nei laipsniškai mažinama, nei ribojama pagal laiką ir kuri skirta iš dalies kompensuoti papildomas transporto išlaidas, gali būti leidžiama tik tokiomis sąlygomis:

—

pagalba gali būti suteikta tik kompensuoti papildomas transporto išlaidas, atsižvelgiant į kitas paramos transportui schemas. Kai pagalbos suma gali būti apskaičiuota remiantis pavyzdžiais, reikia vengti pernelyg didelio kompensavimo,

| — | pagalba gali būti suteikta tik papildomoms prekių, pagamintų mažo gyventojų tankio regionuose, pervežimo, nekertant nacionalinių atitinkamos šalies sienų, išlaidoms. Neturi būti leidžiama, kad ji taptų pagalba eksportui. Pagalba negali būti teikiama įmonių be alternatyvios buvimo vietos produktams pervežti arba perduoti (išgaunamosios pramonės produktai, hidroelektrinės ir pan.), |
| --- | --- |

—

pagalba gali būti suteikta tik papildomoms prekių, pagamintų mažo gyventojų tankio regionuose, pervežimo, nekertant nacionalinių atitinkamos šalies sienų, išlaidoms. Neturi būti leidžiama, kad ji taptų pagalba eksportui. Pagalba negali būti teikiama įmonių be alternatyvios buvimo vietos produktams pervežti arba perduoti (išgaunamosios pramonės produktai, hidroelektrinės ir pan.),

| — | pagalbos suma turi būti iš anksto nustatoma remiantis pagalbos, skirtos vienai tonai arba vienam kilometrui, koeficientu, ir tokiu atveju turi būti rengiama metinė ataskaita, kurioje, be kitų dalykų, būtų nurodomas tokio koeficiento arba koeficientų poveikis, |
| --- | --- |

—

pagalbos suma turi būti iš anksto nustatoma remiantis pagalbos, skirtos vienai tonai arba vienam kilometrui, koeficientu, ir tokiu atveju turi būti rengiama metinė ataskaita, kurioje, be kitų dalykų, būtų nurodomas tokio koeficiento arba koeficientų poveikis,

| — | papildomos išlaidos turi būti apskaičiuotos pagal ekonomiškiausią transporto formą ir trumpiausią maršrutą nuo gamybos ar perdirbimo vietos iki realizavimo vietų naudojant tokią transporto rūšį; taip pat reikia atsižvelgti ir į išorines sąnaudas aplinkai. |
| --- | --- |

—

papildomos išlaidos turi būti apskaičiuotos pagal ekonomiškiausią transporto formą ir trumpiausią maršrutą nuo gamybos ar perdirbimo vietos iki realizavimo vietų naudojant tokią transporto rūšį; taip pat reikia atsižvelgti ir į išorines sąnaudas aplinkai.

| (71) | Visais atvejais pagalbos veiklai poreikis ir dydis turėtų būti reguliariai iš naujo persvarstomi, siekiant užtikrinti, kad atitinkamam regionui ji būtų aktuali ateityje. Todėl Institucija pagalbos veiklai schemas patvirtins tik šių gairių galiojimo laikotarpiui. |
| --- | --- |

(71)

Visais atvejais pagalbos veiklai poreikis ir dydis turėtų būti reguliariai iš naujo persvarstomi, siekiant užtikrinti, kad atitinkamam regionui ji būtų aktuali ateityje. Todėl Institucija pagalbos veiklai schemas patvirtins tik šių gairių galiojimo laikotarpiui.

| (72) | Siekiant patikrinti pagalbos veiklai schemų poveikį prekybai ir konkurencijai, ELPA valstybės turės kiekvienais metais pateikti atskirą ataskaitą apie kiekvieną NUTS II regioną (67), kuriame suteikiama pagalba veiklai, ir toje ataskaitoje pateikti bendras išlaidas arba apskaičiuoti negautas pajamas, susijusias su kiekviena tame regione patvirtinta pagalbos veiklai schema, ir nurodyti dešimt didžiausių pagalbos veiklai gavėjų tame regione (68), patikslinant jų veiklos sektorių(-ius) ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos sumą. |
| --- | --- |

(72)

Siekiant patikrinti pagalbos veiklai schemų poveikį prekybai ir konkurencijai, ELPA valstybės turės kiekvienais metais pateikti atskirą ataskaitą apie kiekvieną NUTS II regioną (67), kuriame suteikiama pagalba veiklai, ir toje ataskaitoje pateikti bendras išlaidas arba apskaičiuoti negautas pajamas, susijusias su kiekviena tame regione patvirtinta pagalbos veiklai schema, ir nurodyti dešimt didžiausių pagalbos veiklai gavėjų tame regione (68), patikslinant jų veiklos sektorių(-ius) ir kiekvieno iš jų gautos pagalbos sumą.

25.B.6.   Pagalba naujai įkurtoms mažosioms įmonėms

| (73) | Nors naujai įkurtos mažosios įmonės susiduria su sunkumais EEE, atrodo, kad remiamų regionų ekonominei plėtrai trukdo palyginti žemas verslumo lygis ir ypač mažesnis nei vidutinis naujai steigiamų įmonių skaičius. Todėl būtina sukurti naują pagalbos formą, kurią būtų galima suteikti papildomai prie regioninės investicinės pagalbos, siekiant paskatinti remtinose teritorijose steigti naujas įmones ir mažųjų įmonių plėtrą ankstyvojoje stadijoje. |
| --- | --- |

(73)

Nors naujai įkurtos mažosios įmonės susiduria su sunkumais EEE, atrodo, kad remiamų regionų ekonominei plėtrai trukdo palyginti žemas verslumo lygis ir ypač mažesnis nei vidutinis naujai steigiamų įmonių skaičius. Todėl būtina sukurti naują pagalbos formą, kurią būtų galima suteikti papildomai prie regioninės investicinės pagalbos, siekiant paskatinti remtinose teritorijose steigti naujas įmones ir mažųjų įmonių plėtrą ankstyvojoje stadijoje.

| (74) | Siekiant užtikrinti, kad pagalba yra nukreipiama teisingai, šią pagalbos rūšį reikia skirstyti atsižvelgiant į kiekvieno regiono sunkumus. Be to, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų nepriimtinos rizikos, įskaitant riziką išstumti esančias įmones, pagalba turėtų būti bent pradinį laikotarpį teikiama tik mažosioms įmonėms, ribotos sumos ir palaipsniui mažinama. |
| --- | --- |

(74)

Siekiant užtikrinti, kad pagalba yra nukreipiama teisingai, šią pagalbos rūšį reikia skirstyti atsižvelgiant į kiekvieno regiono sunkumus. Be to, siekiant išvengti konkurencijos iškraipymų nepriimtinos rizikos, įskaitant riziką išstumti esančias įmones, pagalba turėtų būti bent pradinį laikotarpį teikiama tik mažosioms įmonėms, ribotos sumos ir palaipsniui mažinama.

| (75) | Atitinkamai Institucija patvirtins pagalbos schemas, pagal kurias pagalba, neviršijanti bendros 1 mln. EUR sumos vienai įmonei (69), yra suteikiama mažosioms įmonėms, kurių ekonominė veikla vykdoma regionuose, turinčiuose teisę pasinaudoti 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžiančia nukrypti nuostata. Metinė suteiktos pagalbos suma naujai įkurtoms mažosioms įmonėms turi neviršyti 33 % pirmiau minėtos pagalbos įmonei visos sumos. |
| --- | --- |

(75)

Atitinkamai Institucija patvirtins pagalbos schemas, pagal kurias pagalba, neviršijanti bendros 1 mln. EUR sumos vienai įmonei (69), yra suteikiama mažosioms įmonėms, kurių ekonominė veikla vykdoma regionuose, turinčiuose teisę pasinaudoti 61 straipsnio 3 dalies c punkto leidžiančia nukrypti nuostata. Metinė suteiktos pagalbos suma naujai įkurtoms mažosioms įmonėms turi neviršyti 33 % pirmiau minėtos pagalbos įmonei visos sumos.

| (76) | Reikalavimus atitinkančios išlaidos yra teisinio, patariamojo, konsultacinio ir administracinio pobūdžio sąnaudos, tiesiogiai susijusios su įmonės įkūrimu, ir kitos sąnaudos, faktiškai susidariusios per pirmuosius penkerius metus nuo įmonės įkūrimo (70):






  — | išorės finansavimo palūkanos ir naudojamo nuosavo kapitalo dividendas, neviršijantys orientacinės normos; |
| --- | --- | --- |

(76)

Reikalavimus atitinkančios išlaidos yra teisinio, patariamojo, konsultacinio ir administracinio pobūdžio sąnaudos, tiesiogiai susijusios su įmonės įkūrimu, ir kitos sąnaudos, faktiškai susidariusios per pirmuosius penkerius metus nuo įmonės įkūrimo (70):

—

išorės finansavimo palūkanos ir naudojamo nuosavo kapitalo dividendas, neviršijantys orientacinės normos;

| — | mokesčiai už gamybos patalpų arba įrangos nuomą; |
| --- | --- |

—

mokesčiai už gamybos patalpų arba įrangos nuomą;

| — | energija, vanduo, šildymas, mokesčiai (kiti nei PVM ir pelno mokestis verslo pajamoms) ir administracinės rinkliavos; |
| --- | --- |

—

energija, vanduo, šildymas, mokesčiai (kiti nei PVM ir pelno mokestis verslo pajamoms) ir administracinės rinkliavos;

| — | nuvertėjimą, mokesčius už gamybos patalpų arba įrangos išperkamąją nuomą ir išlaidas darbo užmokesčiui, įskaitant privalomas socialines įmokas taip pat galima įskaičiuoti, jei pagrindinėms investicijoms, darbo vietų kūrimui ir įdarbinimui nebuvo skirta kitokios pagalbos. |
| --- | --- |

—

nuvertėjimą, mokesčius už gamybos patalpų arba įrangos išperkamąją nuomą ir išlaidas darbo užmokesčiui, įskaitant privalomas socialines įmokas taip pat galima įskaičiuoti, jei pagrindinėms investicijoms, darbo vietų kūrimui ir įdarbinimui nebuvo skirta kitokios pagalbos.

| (77) | Pagalbos intensyvumas negali viršyti 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų per pirmuosius trejus metus nuo įmonės įsteigimo, ir 15 % dvejus metus po to. |
| --- | --- |

(77)

Pagalbos intensyvumas negali viršyti 25 % reikalavimus atitinkančių išlaidų, patirtų per pirmuosius trejus metus nuo įmonės įsteigimo, ir 15 % dvejus metus po to.

| (78) | Šis intensyvumas padidinamas 5 % regionuose, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų viename kvadratiniame kilometre ir mažose salose, kuriose gyventojų skaičius mažesnis negu 5 000, bei kitose panašaus dydžio bendruomenėse, kenčiančiose nuo panašios izoliacijos. |
| --- | --- |

(78)

Šis intensyvumas padidinamas 5 % regionuose, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų viename kvadratiniame kilometre ir mažose salose, kuriose gyventojų skaičius mažesnis negu 5 000, bei kitose panašaus dydžio bendruomenėse, kenčiančiose nuo panašios izoliacijos.

| (79) | ELPA valstybė turi sukurti reikalingą sistemą, užtikrinančią, kad nebūtų viršytos pagalbos sumos viršutinės ribos ir atitinkamas pagalbos intensyvumas pagal reikalavimus atitinkančias sąnaudas. Suteikta pagalba šiame skyriuje nesudedama su kita valstybės pagalba (įskaitant de minimis paramą), siekiant apeiti didžiausią pagalbos intensyvumą arba nustatytas sumas. |
| --- | --- |

(79)

ELPA valstybė turi sukurti reikalingą sistemą, užtikrinančią, kad nebūtų viršytos pagalbos sumos viršutinės ribos ir atitinkamas pagalbos intensyvumas pagal reikalavimus atitinkančias sąnaudas. Suteikta pagalba šiame skyriuje nesudedama su kita valstybės pagalba (įskaitant de minimis paramą), siekiant apeiti didžiausią pagalbos intensyvumą arba nustatytas sumas.

| (80) | Pagalbos teikimas tik naujai įkurtoms mažosioms įmonėms gali paskatinti mažąsias įmones užsidaryti ir vėl atsidaryti, taip siekiant gauti šią pagalbą. ELPA valstybės turėtų žinoti, kad tokia rizika egzistuoja, ir sudaryti pagalbos schemas taip, kad būtų išvengta šios problemos, pavyzdžiui, apribojant neseniai uždarytų bendrovių savininkų paraiškų priėmimą. |
| --- | --- |

(80)

Pagalbos teikimas tik naujai įkurtoms mažosioms įmonėms gali paskatinti mažąsias įmones užsidaryti ir vėl atsidaryti, taip siekiant gauti šią pagalbą. ELPA valstybės turėtų žinoti, kad tokia rizika egzistuoja, ir sudaryti pagalbos schemas taip, kad būtų išvengta šios problemos, pavyzdžiui, apribojant neseniai uždarytų bendrovių savininkų paraiškų priėmimą.

25.B.7.   Regioninės pagalbos žemėlapiai ir atitikties pareiškimas

| (81) | ELPA valstybės regionai, turintys teisę į regioninę investicinę pagalbą pagal leidžiančias nukrypti nuostatas ir aukščiausios pagalbos pradinėms investicijoms intensyvumo ribos (71), nustatytos kiekvienam regionui, sudaro ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapį. Regioninės pagalbos žemėlapyje taip pat nustatomi regionai, turintys teisę suteikti pagalbą naujai įkurtoms įmonėms. Pagalbos veiklai schemų regioninės pagalbos žemėlapiai neapima, ir kiekviena iš jų yra vertinama atskirai, remiantis atitinkamos ELPA valstybės pranešimu pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. |
| --- | --- |

(81)

ELPA valstybės regionai, turintys teisę į regioninę investicinę pagalbą pagal leidžiančias nukrypti nuostatas ir aukščiausios pagalbos pradinėms investicijoms intensyvumo ribos (71), nustatytos kiekvienam regionui, sudaro ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapį. Regioninės pagalbos žemėlapyje taip pat nustatomi regionai, turintys teisę suteikti pagalbą naujai įkurtoms įmonėms. Pagalbos veiklai schemų regioninės pagalbos žemėlapiai neapima, ir kiekviena iš jų yra vertinama atskirai, remiantis atitinkamos ELPA valstybės pranešimu pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

| (82) | Teisingumo Teismas nusprendė, kad sprendimai, kuriais Europos Komisija priima kiekvienos EB valstybės narės regioninės pagalbos žemėlapius, turėtų būti suprantami kaip neatskiriama regioninės pagalbos gairių dalis ir kaip saistantys tik su sąlyga, kad EB valstybės narės jiems yra pritarusios (72). Institucijos nuomone, tos pačios nuostatos taikomos Institucijos sprendimams. |
| --- | --- |

(82)

Teisingumo Teismas nusprendė, kad sprendimai, kuriais Europos Komisija priima kiekvienos EB valstybės narės regioninės pagalbos žemėlapius, turėtų būti suprantami kaip neatskiriama regioninės pagalbos gairių dalis ir kaip saistantys tik su sąlyga, kad EB valstybės narės jiems yra pritarusios (72). Institucijos nuomone, tos pačios nuostatos taikomos Institucijos sprendimams.

| (83) | Be to, reikėtų priminti, kad regioninės pagalbos žemėlapiuose taip pat nurodoma bet kokių bendrųjų išimčių, kuriomis atleidžiama nuo prievolės pranešti apie regioninę pagalbą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį, taikymo sritis, nepaisant to, ar ši pagalba suteikiama remiantis Reglamentu (EB) Nr. 70/2001 (73), ar remiantis galimu būsimu išimčių reglamentu dėl kitų regioninės pagalbos formų. |
| --- | --- |

(83)

Be to, reikėtų priminti, kad regioninės pagalbos žemėlapiuose taip pat nurodoma bet kokių bendrųjų išimčių, kuriomis atleidžiama nuo prievolės pranešti apie regioninę pagalbą pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 2 dalį, taikymo sritis, nepaisant to, ar ši pagalba suteikiama remiantis Reglamentu (EB) Nr. 70/2001 (73), ar remiantis galimu būsimu išimčių reglamentu dėl kitų regioninės pagalbos formų.

| (84) | Pagal šias gaires, atsižvelgiant į ELPA valstybių socialinę ir ekonominę padėtį, regioninės pagalbos žemėlapį sudarys regionai, kuriuos turi paskirti ELPA valstybės kaip turinčius teisę į regioninę pagalbą pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir neviršijančius gyventojų aprėpties ribos, nustatytos pagal 25.B.3.3.1 skirsnį. |
| --- | --- |

(84)

Pagal šias gaires, atsižvelgiant į ELPA valstybių socialinę ir ekonominę padėtį, regioninės pagalbos žemėlapį sudarys regionai, kuriuos turi paskirti ELPA valstybės kaip turinčius teisę į regioninę pagalbą pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą ir neviršijančius gyventojų aprėpties ribos, nustatytos pagal 25.B.3.3.1 skirsnį.

| (85) | Su sąlyga, kad jos laikysis šiose gairėse nustatytų sąlygų, pačios ELPA valstybės savo atsakomybe turi nuspręsti, ar jos nori teikti regioninę investicinę pagalbą ir kokiu mastu. Kuo greičiau nuo šių gairių paskelbimo dienos kiekviena ELPA valstybė, laikydamasi Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalies, turėtų pranešti Institucijai bendrą regioninės pagalbos žemėlapį, apimantį jos visą nacionalinę teritoriją. |
| --- | --- |

(85)

Su sąlyga, kad jos laikysis šiose gairėse nustatytų sąlygų, pačios ELPA valstybės savo atsakomybe turi nuspręsti, ar jos nori teikti regioninę investicinę pagalbą ir kokiu mastu. Kuo greičiau nuo šių gairių paskelbimo dienos kiekviena ELPA valstybė, laikydamasi Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalies, turėtų pranešti Institucijai bendrą regioninės pagalbos žemėlapį, apimantį jos visą nacionalinę teritoriją.

| (86) | Institucija išnagrinės pranešimus pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatytą procedūrą. Baigusi nagrinėjimą, patvirtintus regioninės pagalbos planus ji paskelbs Europos sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede. Šie žemėlapiai įsigalios 2007 m. sausio 1 d. arba jų paskelbimo dieną, jei Institucija juos patvirtins vėliau, ir bus laikomi neatskiriama dabartinių gairių dalimi. |
| --- | --- |

(86)

Institucija išnagrinės pranešimus pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatytą procedūrą. Baigusi nagrinėjimą, patvirtintus regioninės pagalbos planus ji paskelbs Europos sąjungos oficialiojo leidinio EEE skyriuje ir EEE priede. Šie žemėlapiai įsigalios 2007 m. sausio 1 d. arba jų paskelbimo dieną, jei Institucija juos patvirtins vėliau, ir bus laikomi neatskiriama dabartinių gairių dalimi.

| (87) | Pranešime turėtų būti aiškiai nurodyti siūlomi regionai, atitinkantys reikalavimus pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, ir pagalbos intensyvumas, numatomas didelėms bendrovėms, atsižvelgiant į aukščiausios nustatytos regioninės pagalbos ribos dideliems investiciniams projektams tikslinimus. |
| --- | --- |

(87)

Pranešime turėtų būti aiškiai nurodyti siūlomi regionai, atitinkantys reikalavimus pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, ir pagalbos intensyvumas, numatomas didelėms bendrovėms, atsižvelgiant į aukščiausios nustatytos regioninės pagalbos ribos dideliems investiciniams projektams tikslinimus.

| (88) | Išsami patvirtinamoji informacija turėtų būti pateikta siekiant paaiškinti regionų pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, išskyrus ekonominės plėtros, mažo gyventojų tankio ir pasienio regionus, nurodymą, įskaitant detalų atitinkamų regionų nustatymą, duomenis apie gyventojų skaičių, informaciją apie BVP ir nedarbo lygį atitinkamuose regionuose ir bet kokią kitą susijusią informaciją. |
| --- | --- |

(88)

Išsami patvirtinamoji informacija turėtų būti pateikta siekiant paaiškinti regionų pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, išskyrus ekonominės plėtros, mažo gyventojų tankio ir pasienio regionus, nurodymą, įskaitant detalų atitinkamų regionų nustatymą, duomenis apie gyventojų skaičių, informaciją apie BVP ir nedarbo lygį atitinkamuose regionuose ir bet kokią kitą susijusią informaciją.

| (89) | Siekiant užtikrinti tęstinumą, kuris yra nepaprastai svarbus ilgalaikei regioninei plėtrai, regionų, apie kuriuos praneša ELPA valstybės, sąrašas iš principo turėtų būti taikomas visą 2007–2013 m. laikotarpį. Tačiau būtų galima jį persvarstyti gairių galiojimo laikotarpio viduryje 2010 m. (74). Bet kuri ELPA valstybė, norinti iš dalies pakeisti regionų, turinčių teisę į pagalbą pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, sąrašą arba taikytiną pagalbos intensyvumą, ne vėliau kaip iki 2010 m. balandžio 1 d. privalo pateikti Institucijai pranešimą. Bet kokie regiono pakeitimai šiuo atžvilgiu negali viršyti 50 % bendros aprėpties, kuri leistina ELPA valstybei pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą. Regionai, netekę teisės į regioninę pagalbą dėl vidurio laikotarpio persvarstymo, nebus tinkami gauti pereinamojo laikotarpio paramą. Be to, ELPA valstybės gali bet kada pateikti Institucijai prašymą į sąrašą įtraukti daugiau regionų, kol bus pasiekta tam tikra gyventojų aprėptis. |
| --- | --- |

(89)

Siekiant užtikrinti tęstinumą, kuris yra nepaprastai svarbus ilgalaikei regioninei plėtrai, regionų, apie kuriuos praneša ELPA valstybės, sąrašas iš principo turėtų būti taikomas visą 2007–2013 m. laikotarpį. Tačiau būtų galima jį persvarstyti gairių galiojimo laikotarpio viduryje 2010 m. (74). Bet kuri ELPA valstybė, norinti iš dalies pakeisti regionų, turinčių teisę į pagalbą pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, sąrašą arba taikytiną pagalbos intensyvumą, ne vėliau kaip iki 2010 m. balandžio 1 d. privalo pateikti Institucijai pranešimą. Bet kokie regiono pakeitimai šiuo atžvilgiu negali viršyti 50 % bendros aprėpties, kuri leistina ELPA valstybei pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą. Regionai, netekę teisės į regioninę pagalbą dėl vidurio laikotarpio persvarstymo, nebus tinkami gauti pereinamojo laikotarpio paramą. Be to, ELPA valstybės gali bet kada pateikti Institucijai prašymą į sąrašą įtraukti daugiau regionų, kol bus pasiekta tam tikra gyventojų aprėptis.

25.B.8.   Įsigaliojimas, įgyvendinimas, skaidrumas ir persvarstymas

| (90) | Institucija ketina šias gaires taikyti visai regioninei pagalbai, kuri bus suteikta po 2006 m. gruodžio 31 d. Regioninė pagalba, kuri yra suteikta arba bus suteikta iki 2007 m., bus vertinama pagal 1999 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires. |
| --- | --- |

(90)

Institucija ketina šias gaires taikyti visai regioninei pagalbai, kuri bus suteikta po 2006 m. gruodžio 31 d. Regioninė pagalba, kuri yra suteikta arba bus suteikta iki 2007 m., bus vertinama pagal 1999 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires.

| (91) | Kadangi pranešimai apie regioninės pagalbos schemas arba apie ad hoc pagalbą, suteiktiną po 2006 m. gruodžio 31 d., turi būti susiję su regioninės pagalbos žemėlapiu, paprastai jie negali būti laikomi išsamiais, kol atitinkama ELPA valstybė 25.B.7 skirsnyje aprašyta tvarka nepriims regioninės pagalbos plano. Taip pat Institucija paprastai nenagrinės pranešimų apie regioninės pagalbos schemas, kurios bus taikomos nuo 2006 m. gruodžio 31 d., arba ad hoc pagalbos, suteiktinos nuo šios datos, iki tol, kol nebus priimtas regioninės pagalbos žemėlapis atitinkamai ELPA valstybei (75). Tas pats galioja pagalbos naujai įkurtoms mažosioms įmonėms schemoms, kurioms taikomas šių gairių 25.B.6 skirsnis. |
| --- | --- |

(91)

Kadangi pranešimai apie regioninės pagalbos schemas arba apie ad hoc pagalbą, suteiktiną po 2006 m. gruodžio 31 d., turi būti susiję su regioninės pagalbos žemėlapiu, paprastai jie negali būti laikomi išsamiais, kol atitinkama ELPA valstybė 25.B.7 skirsnyje aprašyta tvarka nepriims regioninės pagalbos plano. Taip pat Institucija paprastai nenagrinės pranešimų apie regioninės pagalbos schemas, kurios bus taikomos nuo 2006 m. gruodžio 31 d., arba ad hoc pagalbos, suteiktinos nuo šios datos, iki tol, kol nebus priimtas regioninės pagalbos žemėlapis atitinkamai ELPA valstybei (75). Tas pats galioja pagalbos naujai įkurtoms mažosioms įmonėms schemoms, kurioms taikomas šių gairių 25.B.6 skirsnis.

| (92) | Institucija laikosi nuomonės, kad šių gairių įgyvendinimas iš esmės pakeis regioninei pagalbai taikytinas taisykles visose ELPA valstybėse. Be to, būtina persvarstyti visų rūšių regioninės pagalbos schemų, įskaitant tiek investicinės pagalbos, tiek pagalbos veiklai schemas, tolesnį pagrįstumą ir veiksmingumą. Dėl šių priežasčių Institucija siūlys šias tinkamas priemones ELPA valstybėms pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį:






  — | nepažeisdamos Reglamento (EB) 70/2001 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms 10 straipsnio 2 dalies su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 364/2004, įtraukto į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42), ir Reglamento (EB) 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui, 11 straipsnio 2 dalies, įtraukto į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto g papunktį EEE Jungtinio komiteto 2003 m. birželio 20 d. Sprendimu Nr. 83/2003 (OL L 257, 2003 10 9, p. 39 ir EEE priedas Nr. 51, p. 250), ELPA valstybės apriboja visų esamų regioninių pagalbos schemų, skirtų pagalbai, kuri bus suteikta iki 2006 m. gruodžio 31 d. imtinai, taikymo laiką; |
| --- | --- | --- |

(92)

Institucija laikosi nuomonės, kad šių gairių įgyvendinimas iš esmės pakeis regioninei pagalbai taikytinas taisykles visose ELPA valstybėse. Be to, būtina persvarstyti visų rūšių regioninės pagalbos schemų, įskaitant tiek investicinės pagalbos, tiek pagalbos veiklai schemas, tolesnį pagrįstumą ir veiksmingumą. Dėl šių priežasčių Institucija siūlys šias tinkamas priemones ELPA valstybėms pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį:

—

nepažeisdamos Reglamento (EB) 70/2001 dėl Sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms 10 straipsnio 2 dalies su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) 364/2004, įtraukto į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42), ir Reglamento (EB) 2204/2002 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai, teikiamai užimtumui, 11 straipsnio 2 dalies, įtraukto į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto g papunktį EEE Jungtinio komiteto 2003 m. birželio 20 d. Sprendimu Nr. 83/2003 (OL L 257, 2003 10 9, p. 39 ir EEE priedas Nr. 51, p. 250), ELPA valstybės apriboja visų esamų regioninių pagalbos schemų, skirtų pagalbai, kuri bus suteikta iki 2006 m. gruodžio 31 d. imtinai, taikymo laiką;

| — | kai pagal pagalbos aplinkos apsaugai schemas leidžiama teikti regioninę investicinę pagalbą aplinkos apsaugos investicijoms pagal gairių 15 skyriaus 31 išnašą (76), ELPA valstybės iš dalies pakeičia atitinkamas schemas, kad užtikrintų, jog pagalbą būtų galima teikti tik po 2006 m. gruodžio 31 d., jeigu ji atitinka regioninės pagalbos žemėlapį, galiojantį pagalbos suteikimo dieną; |
| --- | --- |

—

kai pagal pagalbos aplinkos apsaugai schemas leidžiama teikti regioninę investicinę pagalbą aplinkos apsaugos investicijoms pagal gairių 15 skyriaus 31 išnašą (76), ELPA valstybės iš dalies pakeičia atitinkamas schemas, kad užtikrintų, jog pagalbą būtų galima teikti tik po 2006 m. gruodžio 31 d., jeigu ji atitinka regioninės pagalbos žemėlapį, galiojantį pagalbos suteikimo dieną;

| — | prireikus ELPA valstybės iš dalies pakeičia kitas esamas pagalbos schemas, kad užtikrintų, jog bet kurios regioninės priemokos, pvz., pagalbai mokymui, pagalbai moksliniams tyrimams ir plėtrai arba pagalbai aplinkos apsaugai gali būti suteiktos po 2006 m. gruodžio 31 d. tik tose teritorijose, kurios atitinka reikalavimus paramai gauti pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, vadovaujantis Institucijos priimtu regioninės pagalbos žemėlapiu, galiojančiu pagalbos suteikimo dieną. |
| --- | --- |

—

prireikus ELPA valstybės iš dalies pakeičia kitas esamas pagalbos schemas, kad užtikrintų, jog bet kurios regioninės priemokos, pvz., pagalbai mokymui, pagalbai moksliniams tyrimams ir plėtrai arba pagalbai aplinkos apsaugai gali būti suteiktos po 2006 m. gruodžio 31 d. tik tose teritorijose, kurios atitinka reikalavimus paramai gauti pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą, vadovaujantis Institucijos priimtu regioninės pagalbos žemėlapiu, galiojančiu pagalbos suteikimo dieną.

Institucija ragins ELPA valstybes per mėnesį pranešti, ar jos sutinka su šiais pasiūlymais.

| (93) | Be to, Institucijos nuomone, reikia papildomų priemonių norint padidinti regioninės pagalbos skaidrumą. Visų pirma būtina užtikrinti, kad ELPA valstybės, ūkio subjektai, suinteresuotosios šalys ir pati Institucija galėtų lengvai gauti visą visų taikytinų regioninės pagalbos schemų ELPA valstybėse tekstą. Institucija mano, kad šį tikslą paprasta pasiekti sukuriant susijusius tinklalapius internete. Todėl, nagrinėdama regioninės pagalbos schemas, Institucija sistemingai sieks ELPA valstybės įsipareigojimo, kad visas galutinės pagalbos schemos tekstas būtų paskelbtas internete ir kad tas interneto adresas būtų praneštas Institucijai. Projektai, kurių išlaidos patirtos prieš paskelbiant schemą internete, neatitinka regioninės pagalbos reikalavimų. |
| --- | --- |

(93)

Be to, Institucijos nuomone, reikia papildomų priemonių norint padidinti regioninės pagalbos skaidrumą. Visų pirma būtina užtikrinti, kad ELPA valstybės, ūkio subjektai, suinteresuotosios šalys ir pati Institucija galėtų lengvai gauti visą visų taikytinų regioninės pagalbos schemų ELPA valstybėse tekstą. Institucija mano, kad šį tikslą paprasta pasiekti sukuriant susijusius tinklalapius internete. Todėl, nagrinėdama regioninės pagalbos schemas, Institucija sistemingai sieks ELPA valstybės įsipareigojimo, kad visas galutinės pagalbos schemos tekstas būtų paskelbtas internete ir kad tas interneto adresas būtų praneštas Institucijai. Projektai, kurių išlaidos patirtos prieš paskelbiant schemą internete, neatitinka regioninės pagalbos reikalavimų.

| (94) | Institucija gali nuspręsti šias gaires bet kuriuo metu persvarstyti arba iš dalies pakeisti, jei tai būtų reikalinga dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba atsižvelgiant į kitas EEE politikos kryptis ir tarptautinius įsipareigojimus. |
| --- | --- |

(94)

Institucija gali nuspręsti šias gaires bet kuriuo metu persvarstyti arba iš dalies pakeisti, jei tai būtų reikalinga dėl priežasčių, susijusių su konkurencijos politika, arba atsižvelgiant į kitas EEE politikos kryptis ir tarptautinius įsipareigojimus.

I PRIEDAS

Plieno pramonės apibrėžimas

Šiose gairėse plieno pramonę sudaro įmonės, gaminančios toliau išvardytus plieno produktus:

| Produktas | Kombinuotosios nomenklatūros kodas (77) |
| --- | --- |
| Luitinis ketus | 7201 |
| Ferolydiniai | 7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11 |
| Juodųjų metalų produktai, gauti tiesiogiai redukuojant geležies rūdą ir kitus korėtus juodųjų metalų produktus | 7203 |
| Geležis ir nelegiruotasis plienas | 7206 |
| Geležies arba nelegiruotojo plieno pusgaminiai | 7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71 |
| Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno | 7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91 |
| Karštai valcuoti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno, netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo | 7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99 |
| Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno | 7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10 |
| Kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno | 7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10 |
| Nerūdijantysis plienas | 7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20 |
| Plokšti valcavimo produktai iš nerūdijančio plieno | 7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31 |
| Strypai ir juostos iš nerūdijančio plieno | 7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30 |
| Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno | 7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20 |
| Strypai ir juostos iš kito legiruotojo plieno | 7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80 |
| Lakštinės atraminės konstrukcijos | 7301 10 00 |
| Bėgiai ir kryžminiai žuoliai | 7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20 |
| Besiūliai vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai | 7303; 7304 |
| Suvirinti geležies arba plieno vamzdžiai ir vamzdeliai, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm | 7305 |

Produktas

Kombinuotosios nomenklatūros kodas (77)

Luitinis ketus

7201

Ferolydiniai

7202 11 20, 7202 11 80, 7202 99 11

Juodųjų metalų produktai, gauti tiesiogiai redukuojant geležies rūdą ir kitus korėtus juodųjų metalų produktus

7203

Geležis ir nelegiruotasis plienas

7206

Geležies arba nelegiruotojo plieno pusgaminiai

7207 11 11; 7207 11 14; 7207 11 16; 7207 12 10; 7207 19 11; 7207 19 14; 7207 19 16; 7207 19 31; 7207 20 11; 7207 20 15; 7207 20 17; 7207 20 32; 7207 20 51; 7207 20 55; 7207 20 57; 7207 20 71

Plokšti valcavimo produktai iš geležies arba nelegiruotojo plieno

7208 10 00; 7208 25 00; 7208 26 00; 7208 27 00; 7208 36 00; 7208 37; 7208 38; 7208 39; 7208 40; 7208 51; 7208 52; 7208 53; 7208 54; 7208 90 10; 7209 15 00; 7209 16; 7209 17; 7209 18; 7209 25 00; 7209 26; 7209 27; 7209 28; 7209 90 10; 7210 11 10; 7210 12 11; 7210 12 19; 7210 20 10; 7210 30 10; 7210 41 10; 7210 49 10; 7210 50 10; 7210 61 10; 7210 69 10; 7210 70 31; 7210 70 39; 7210 90 31; 7210 90 33; 7210 90 38; 7211 13 00; 7211 14; 7211 19; 7211 23 10; 7211 23 51; 7211 29 20; 7211 90 11; 7212 10 10; 7212 10 91; 7212 20 11; 7212 30 11; 7212 40 10; 7212 40 91; 7212 50 31; 7212 50 51; 7212 60 11; 7212 60 91

Karštai valcuoti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno, netaisyklingai suvyniotų ritinių pavidalo

7213 10 00; 7213 20 00; 7213 91; 7213 99

Kiti strypai ir juostos iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

7214 20 00; 7214 30 00; 7214 91; 7214 99; 7215 90 10

Kampuočiai, fasoniniai profiliai ir specialieji profiliai iš geležies arba iš nelegiruotojo plieno

7216 10 00; 7216 21 00; 7216 22 00; 7216 31; 7216 32; 7216 33; 7216 40; 7216 50; 7216 99 10

Nerūdijantysis plienas

7218 10 00; 7218 91 11; 7218 91 19; 7218 99 11; 7218 99 20

Plokšti valcavimo produktai iš nerūdijančio plieno

7219 11 00; 7219 12; 7219 13; 7219 14; 7219 21; 7219 22; 7219 23 00; 7219 24 00; 7219 31 00; 7219 32; 7219 33; 7219 34; 7219 35; 7219 90 10; 7220 11 00; 7220 12 00; 7220 20 10; 7220 90 11; 7220 90 31

Strypai ir juostos iš nerūdijančio plieno

7221 00; 7222 11; 7222 19; 7222 30 10; 7222 40 10; 7222 40 30

Plokšti valcavimo produktai iš kito legiruotojo plieno

7225 11 00; 7225 19; 7225 20 20; 7225 30 00; 7225 40; 7225 50 00; 7225 91 10; 7225 92 10; 7225 99 10; 7226 11 10; 7226 19 10; 7226 19 30; 7226 20 20; 7226 91; 7226 92 10; 7226 93 20; 7226 94 20; 7226 99 20

Strypai ir juostos iš kito legiruotojo plieno

7224 10 00; 7224 90 01; 7224 90 05; 7224 90 08; 7224 90 15; 7224 90 31; 7224 90 39; 7227 10 00; 7227 20 00; 7227 90; 7228 10 10; 7228 10 30; 7228 20 11; 7228 20 19; 7228 20 30; 7228 30 20; 7228 30 41; 7228 30 49; 7228 30 61; 7228 30 69; 7228 30 70; 7228 30 89; 7228 60 10; 7228 70 10; 7228 70 31; 7228 80

Lakštinės atraminės konstrukcijos

7301 10 00

Bėgiai ir kryžminiai žuoliai

7302 10 31; 7302 10 39; 7302 10 90; 7302 20 00; 7302 40 10; 7302 10 20

Besiūliai vamzdžiai, vamzdeliai ir tuščiaviduriai profiliai

7303; 7304

Suvirinti geležies arba plieno vamzdžiai ir vamzdeliai, kurių išorinis skersmuo didesnis kaip 406,4 mm

7305

II PRIEDAS

Sintetinio pluošto pramonės apibrėžimas

Šiose gairėse sintetinio pluošto pramonė apibrėžiama taip:

| — | visų giminingų pluošto rūšių ir poliesterio, poliamido, akrilo arba polipropileno pagrindu pagamintų siūlų išspaudimas (ekstruzija) ir (arba) tekstūravimas, neatsižvelgiant į jų galutinį panaudojimą, arba |
| --- | --- |

—

visų giminingų pluošto rūšių ir poliesterio, poliamido, akrilo arba polipropileno pagrindu pagamintų siūlų išspaudimas (ekstruzija) ir (arba) tekstūravimas, neatsižvelgiant į jų galutinį panaudojimą, arba

| — | polimerizacija (įskaitant polikondensaciją), jeigu ji naudojamuose įrenginiuose yra įtraukta į ekstruzijos procesą, arba |
| --- | --- |

—

polimerizacija (įskaitant polikondensaciją), jeigu ji naudojamuose įrenginiuose yra įtraukta į ekstruzijos procesą, arba

| — | bet koks pagalbinis procesas, kai tuo pačiu metu būsimasis pagalbos gavėjas ar kita grupės, kuriai jis priklauso, bendrovė įdiegia ekstruziją ir (arba) tekstūravimą, kuris vykdant šią konkrečią pramonės veiklą paprastai jau yra įtrauktas naudojamuose įrenginiuose. |
| --- | --- |

—

bet koks pagalbinis procesas, kai tuo pačiu metu būsimasis pagalbos gavėjas ar kita grupės, kuriai jis priklauso, bendrovė įdiegia ekstruziją ir (arba) tekstūravimą, kuris vykdant šią konkrečią pramonės veiklą paprastai jau yra įtrauktas naudojamuose įrenginiuose.

III PRIEDAS

Glaustos informacijos apie pagalbą dideliems investicijų projektams, nurodytą 54 punkte, pateikimo forma

Image

---

(1)  25 B skyrius atitinka Komisijos komunikatą – 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės, OL C 54, 2006 3 4, p. 13.

1

(2)  Todėl regioniniai pagalbos papildymai tokiam tikslui nelaikomi regionine pagalba.

2

(3)  Institucijos gaires žr. tinklalapyje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

3

(4)  Nacionalinės regioninės pagalbos 1999 m. redakcijos 25.4 skirsnio 7 punktas buvo iš dalies pakeistas 16 skyriumi – Pagalba sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti atitinkamai pagal Bendrijos gaires dėl valstybės pagalbos sunkumus patiriančioms įmonėms sanuoti ir restruktūrizuoti (OL C 288, 1999 10 9, p. 2).

4

(5)  Atitinka Komisijos komunikatą – Daugiasektorinė regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa, OL C 70, 2002 3 19, p.8, iš dalies pakeistą OL C 263, 2003 11 1, p. 3.

5

(6)  Čia žr. Teisingumo Teismo sprendimą byloje 730/79, Philip Morris [1980 m.], Rink. 2671, 17 punktas, ir byloje C-169/95, Ispanija prieš Komisiją [1997 m.], Rink. I-135, 20 punktas.

6

Philip Morris

Ispanija prieš Komisiją

(7)  Čia žr. Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-380/94, AIUFFASS ir AKT [1996 m.], Rink. II-2169, 54 punktas.

7

AIUFFASS ir AKT

(8)  Sektoriai, kuriems taikomos specialios taisyklės, neskaitant čia nustatytų, šiuo metu yra šie: transportas ir laivų statyba.

8

(9)  Reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 364/2004, įtrauktas į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42).

9

(10)  Žr. Institucijos gaires tinklalapyje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

10

(11)  Apie restruktūrizavimo laikotarpiu didelėms ir vidutinėms įmonėms suteiktą pagalbą visada reikia atskirai pranešti Institucijai, net jei pagalba suteikta kaip patvirtintos schemos dalis.

11

(12)  Byla 248/84, Vokietija prieš Komisiją [1987 m.], Rink. 4013, 19 punktas.

12

Vokietija prieš Komisiją

(13)  Kaip apibrėžta „ELPA valstybių ir valstybių kandidačių statistiniai regionai“, Europos Bendrijų Komisijos ir Europos Bendrijų statistikos biuro 2001 m. redakcija.

13

ELPA valstybių ir valstybių kandidačių statistiniai regionai

(14)  Darant prielaidą, kad BVP rodiklis gali dirbtinai atspindėti abu šiuos reiškinius. Šiose gairėse šioje ir visose tolesnėse nuorodose į BVP vienam gyventojui, BVP yra matuojamas perkamosios galios standartais. Kiekvieno regiono BVP vienam gyventojui ir EEE vidurkį, kurie naudojami analizuojant, nustato Europos Bendrijų statistikos biuras.

14

(15)  Jei situacija pasikeistų, Institucija priimtų naujas gaires, kuriose būtų atsižvelgta į tokį pokytį.

15

(16)  12 išnaša, supra.

16

(17)  Nustatydama gyventojus, kurie gali atitikti regioninės pagalbos reikalavimus pagal atitinkamą 61 straipsnio 3 dalies a punkto leidžiančią nukrypti nuostatą, Europos Komisija veiks dviem etapais: pirma, ji nustatys gyventojų aprėptį taikydama 75 % BVP vienam gyventojui reikalavimą, aprašytą 15 punkte. Antra, ji atsižvelgs į „statistinio poveikio“ regionus, t. y. regionus, kuriuose PVP vienam gyventojui viršija 75 % EB 25 valstybių narių vidurkį tik dėl EB plėtros statistinio poveikio. Tai yra NUTS II lygio regionai, kurių BVP vienam gyventojui sudaro daugiau kaip 75 % EB 25 valstybių narių vidurkio, bet mažiau kaip 75 % EB 15 valstybių narių vidurkio. Atitinkamose gairėse Europos Komisija mano, kad tokie regionai laikinai iki 2010 m. gruodžio 31 d. turėtų ir toliau būti laikomi atitinkančiais EB leidžiančios nukrypti nuostatos pagal 61 straipsnio 3 dalies a punktą reikalavimus.

17

(18)  Tokius regionus reikia atskirti nuo „statistinio poveikio“ regionų (žr. 17 išnašą). Tai regionai, kurių BVP vienam gyventojui sudaro mažiau kaip 75 % EB 15 valstybių narių vidurkio ir kurie dėl savo ekonominės plėtros nebeatitinka sąlygų, nustatytų pagal EB 15 valstybes nares.

18

(19)  Europos Komisija nustatė bendros gyventojų aprėpties ribą iki 42 % dabartinėms EB 25 valstybėms narėms (dėl korekcijų mechanizmo, užtikrinančio, kad nė viena iš EB 15 valstybių narių nepraras daugiau kaip 50 % savo gyventojų aprėpties pagal dabartinius regioninės pagalbos planus, yra nustatyta maždaug 43,1 % aukščiausia riba).

19

(20)  Tai turėtų būti suprantama kaip nuomonė, kad nė vienas ELPA valstybių regionas i) neatitinka 75 % BVP vienam gyventojui reikalavimo, aprašyto 15 punkte ir ii) yra laikomas arba „statistinio poveikio“ regionu arba „ekonominės plėtros“ regionu.

20

(21)  Dabartinis skaičius yra 2,9 gyventojai kvadratiniame kilometre.

21

(22)  Remiantis dabartine NUTS klasifikacija visa Islandija priskirtina vienam NUTS III regionui. Jei ši klasifikacija būtų iš dalies pakeista įvedant daugiau kaip vieną NUTS III regioną, šalies gyventojų aprėptis bus įvertinta pagal NUTS III lygį.

22

(23)  Dėl jos mažumo, Islandijai pakanka patenkinti vieną iš dviejų sąlygų: kad paskirtų regionų BVP vienam gyventojui būtų mažesnis už ELPA vidurkį arba kad tų regionų nedarbo lygis būtų didesnis už 115 % nacionalinio vidurkio, ir kad juose būtų mažiausiai 10 000 gyventojų.

23

(24)  Likusiame šių gairių tekste NUTS III regionai turėtų, Islandijos atveju, jei būtina, būti priskiriami NUTS IV regionams. Jei Islandijos statistinė klasifikacija būtų iš dalies pakeista, kaip aprašyta 22 išnašoje, jei būtina, tekste turėtų būti nurodomi NUTS III regionai.

24

(25)  Kad nebūtų apskaičiuota du kartus, šis kriterijus turėtų būti taikomas pagal likutį, atsižvelgus į atitinkamų regionų santykinę gerovę.

25

(26)  Pavyzdžiui, pusiasaliai ir kalnuoti regionai.

26

(27)  Ši mažiausia riba gali būti sumažinta salų ir kitų sričių, priskiriamų panašaus geografinio izoliuotumo kategorijai, atveju.

27

(28)  Kaip nustatyta 25.B.5 skyriuje, investicijas, skirtas atnaujinimui, tam tikrais atvejais galima laikyti pagalba veiklos išlaidoms.

28

(29)  Todėl vien tik įmonės juridinio asmens dalių įsigijimo negalima laikyti pradine investicija.

29

(30)  Laikoma, kad investicinis projektas sukūrė darbo vietą, jei ji susijusi su veikla, kuriai skiriamos investicijos, ir jei ji sukurta per trejus metus užbaigus investicijas, įskaitant darbo vietas, sukurtas siekiant panaudoti dėl investicijų padidėjusius pajėgumus.

30

(31)  Pagalbos, apie kurią reikia pranešti atskirai ir gauti Institucijos patvirtinimą, atveju valstybės narės sprendimas turi priklausyti nuo to, ar Institucija pagalbą patvirtina.

31

(32)  „Pradėti darbus“ reiškia arba pradėti statybos darbus, arba suteikti pirmąjį tvirtą įsipareigojimą užsakyti įrangą. Sąvoka neapima preliminarios ekonominio pagrįstumo analizės.

32

(33)  Vienintelė šių taisyklių išimtis yra patvirtintos mokesčių pagalbos schemos, kai automatiškai atleidžiama nuo mokesčių arba jie sumažinami reikalavimus atitinkančioms išlaidoms, be galimybės valdžios institucijoms veikti savo nuožiūra.

33

(34)  Kitaip, pavyzdžiui, yra subsidijuojamos paskolos, viešųjų nuosavo kapitalo paskolų arba valstybės dalyvavimo, kuris neatitinka rinkos ekonomikos investuotojo principo, pagalbos elementų turinčių valstybės garantijų ir pagal de minimis taisyklę suteikiamos valstybės paramos atvejais.

34

de minimis

(35)  Ši taisyklė neužkerta kelio gamybos priemonių ar įrangos, per šį penkerių metų laikotarpį pasenusios dėl sparčios technologijų kaitos, atnaujinimui, jei tik atitinkamame regione ekonominė veikla išsaugoma minimalų laikotarpį.

35

(36)  Institucija nutraukia ankstesnę savo praktiką, kai regioninė pagalba, apie kurią praneša ELPA valstybės, perskaičiuojama į grynosios subsidijos ekvivalentus, taip atsižvelgdama į 2000 m. birželio 15 d. Pirmosios instancijos teismo sprendimą byloje T-298/97, Alzetta. Toje byloje Pirmosios instancijos teismas nusprendė: „Komisija neturi teisės pagal valstybės pagalbos stebėsenos sistemą, kuri sukurta Sutartimi, svarstyti paskirtos finansinės pagalbos sumos apmokestinimo, vertindama, ar ji suderinama su Sutartimi. Šie mokesčiai skiriami konkrečiai ne pačiai pagalbai, bet vėlesniu etapu ir atitinkamai pagalbai taikomi taip pat kaip bet kokioms gautoms pajamoms. Todėl jie negali būti svarbūs, vertinant konkretų pagalbos poveikį prekybai ir konkurencijai ir pirmiausia vertinant šios pagalbos gavėjų gaunamą naudą, palyginti su konkuruojančiomis įmonėmis, kurios nėra gavusios tokios pagalbos ir kurių pajamos apmokestinamos.“ Be to, Institucija mano, kad naudojant BSE, kurie taip pat naudojami apskaičiuoti kitų valstybės pagalbos rūšių intensyvumą, valstybės pagalbos kontrolės sistema taps paprastesnė ir skaidresnė, taip pat bus atsižvelgiama į padidėjusią valstybės pagalbos, kuri suteikiama atleidžiant nuo mokesčių, proporciją.

36

Alzetta

(37)  Išskirtiniais atvejais didesnio intensyvumo pagalbą gali būti leista suteikti NUTS III regionui arba mažesniam regionui, kuris ribojasi su regionu, kuriam taikomas 61 straipsnio 3 dalies a punktas, jei yra būtina užtikrinti, kad skirtumas tarp dviejų regionų neviršytų 20 procentinių punktų.

37

(38)  2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 364/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) 70/2001, OL L 63, 2004 2 28, p. 22, I priedas, įtrauktas į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42), arba bet kuris vėlesnis reglamentas.

38

(39)  Šios priemokos nesuteikiamos pagalbą teikiant transporto sektoriuje.

39

(40)  Transporto sektoriuje išlaidos transporto įrangai (kilnojamajam turtui) pirkti neatitinka pagalbos pradinėms investicijoms reikalavimų.

40

(41)  Kai įsigijimas vykdomas kartu su kitomis pradinėmis investicijomis, su jomis susijusios išlaidos turėtų būti pridedamos prie pirkinio kainos.

41

(42)  Išskirtiniais atvejais pagalba gali būti apskaičiuojama pagal (apskaičiuotas) išlaidas darbo užmokesčiui įsigyjant išsaugotoms arba naujai sukurtoms darbo vietoms. Apie tokius atvejus reikia atskirai pranešti Institucijai.

42

(43)  Darbo užmokesčio išlaidos yra visa suma, faktiškai mokama pagalbos gavėjo atitinkamų darbo vietų atžvilgiu, kurią sudaro bruto darbo užmokestis, t. y. iki mokesčių, ir privalomos socialinės apsaugos įmokos.

43

(44)  Darbuotojų skaičius – metinių darbo vienetų skaičius, būtent asmenų, įdarbintų visą darbo dieną vienerius metus (darbas ne visą dieną ir sezoninis darbas laikomas metinio darbo vieneto dalimis), skaičius.

44

(45)  Šis apibrėžimas galioja tiek esamai, tiek naujai įmonei.

45

(46)  50 mln. EUR turi būti apskaičiuojama pagalbos suteikimo dienos kainomis ir pagal tos dienos valiutų keitimo kursą arba, kai kalbama apie didelius investicijų projektus, apie kuriuos reikia pranešti atskirai, pranešimo dienos kainomis ir pagal tos dienos valiutų keitimo kursą.

46

(47)  Įvertindama, ar pradinės investicijos yra ekonomiškai nedalios, Institucija atsižvelgs ne tik į technines, funkcines ir strategines sąsajas, bet ir į tiesioginį geografinį artumą. Ekonominis nedalumas bus įvertintas neatsižvelgiant į nuosavybę. Tai reiškia, kad siekiant nustatyti, ar didelis investicinis projektas sudaro vieną investicinį projektą, įvertinimas turėtų būti toks pat, neatsižvelgiant į tai, ar projektą atliko viena įmonė, ar daugiau nei viena įmonė dalijasi investicines išlaidas, ar daugiau įmonių patiria įvairių investicijų išlaidas tame pačiame investiciniame projekte (pvz., bendros įmonės atveju).

47

(48)  Įtraukta į 26.A skyrių: Daugiasektorinė regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa, atitinkanti Komisijos komunikatą – Daugiasektorinė regioninės pagalbos dideliems investiciniams projektams programa (OL C 107, 1998 4 7, p. 7) panaikinta 2004 m. gruodžio 15 d. Institucijos sprendimu Nr. 371/04/COL.

48

(49)  Įtraukta į 26.A skyrių.

49

(50)  Investicijų projektai, apie kuriuos reikia pranešti atskirai, bus vertinami pagal pranešimo metu galiojusias taisykles.

50

(51)  Institucija, atsižvelgdama į plačią bendrą šių gairių taikymo sritį, nusprendė, kad techniškai neįmanoma sudaryti sektorių, kuriuose yra rimtų struktūrinių sunkumų, sąrašo.

51

(52)  Apie ad hoc individualią pagalbą visuomet privaloma pranešti Institucijai. Kadangi jos poveikis prekybos ir konkurencijos sąlygoms yra aiškus, reikia dar konkrečiau pagrįsti ir su regionine plėtra susieti ad hoc individualią pagalbą dideliems individualiems investiciniams projektams.

52

ad hoc

ad hoc

(53)  Pradinis pakoreguotos aukščiausios pagalbos ribos skaičiavimo taškas visuomet yra didžiausias pagalbos intensyvumas, leistinas pagalbai didelėms įmonėms pagal 25.B.4.1.2 skirsnį. Dideliems investiciniams projektams negali būti suteikiamos MVĮ priemokos.

53

(54)  Atitinkamo produkto tikrasis vartojimas yra gamyba pridėjus importą ir atėmus eksportą.

54

(55)  Institucija gali tam tikru būdu nustatyti ir kitų kriterijų, į kuriuos ji atsižvelgs atlikdama šį vertinimą, gaires.

55

(56)  Jei investiciniame projekte numatoma gaminti kelis skirtingus produktus, reikia atsižvelgti į kiekvieną produktą.

56

(57)  Jei ELPA valstybė įrodo, kad pagalbos gavėjas sukuria naujo produkto rinką, 57 punkto a ir b papunkčiuose nustatytų patikrinimų atlikti nereikia ir pagalba bus patvirtinta taikant 56 punkte nurodytą skalę.

57

(58)  1991 m. gruodžio 19 d. Tarybos reglamentas (EB) Nr. 3924/91 dėl Bendrijos pramonės produkcijos tyrimo nustatymo (OL L 374, 1991 12 31, p. 1). Reglamentas buvo įtrauktas į EEE susitarimą (XXI priedas) Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94.

58

(59)  Laikoma, kad ši sąlyga įvykdyta, jei pagalbos pradinėms investicijoms suma, išreikšta procentine investicijos dalimi, ir pagalbos darbo vietoms kurti suma, išreikšta procentine išlaidų darbo užmokesčiui dalimi, neviršija palankiausios sumos, kuri gaunama taikant tokias aukščiausias ribas: arba pagal 25.B.4.1 skirsnyje nurodytus kriterijus regionui nustatytąją, arba pagal 25.B.4.3 skirsnyje nurodytus kriterijus regionui nustatytąją.

59

(60)  Kaip ir kitoms regioninės pagalbos formoms, pagalbos veiklai suteikimui visuomet taikomos konkrečios taisyklės, kurios gali būti taikomos konkrečiuose sektoriuose.

60

(61)  Pagalba veiklai pirmiausia yra atleidimas nuo socialinio draudimo įmokų, nesusijusių su reikalavimus atitinkančiomis investicinėmis sąnaudomis, arba jų sumažinimas.

61

(62)  Pavyzdžiui, gamybos priemonių atnaujinimui skirtoms investicijoms, transporto išlaidoms arba darbo sąnaudoms.

62

(63)  Žr. Institucijos gaires tinklalapyje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

63

(64)  Šio proporcingo mažinimo principo taip pat turi būti laikomasi, kai pranešama apie naujas pagalbos veiklai schemas, kurios pakeis esamąsias. Vis dėlto lankstumas taikant šį principą gali būti leidžiamas pagalbos veiklai schemų, skirtų 61 straipsnio 3 dalies a punkto regionų konkrečių sričių geografiniams sunkumams spręsti, atveju.

64

(65)  ELPA valstybės uždavinys yra įrodyti, kad pasiūlyta pagalba yra reikalinga ir tinkama užkirsti kelią užsitęsusiam gyventojų skaičiaus mažėjimui arba jį sušvelninti.

65

(66)  Jei bus iš dalies keičiama NUTS klasifikacija Islandijoje, žr. 22 išnašą, taikomas NUTS lygis turėtų būti atitinkamai iš dalies pakeistas.

66

(67)  Islandijai nustatomas atitinkamas NUTS lygis.

67

(68)  Pagal gautos pagalbos sumą.

68

(69)  Reikalavimus atitinkančios įmonės yra mažosios įmonės pagal Europos Komisijos reglamento (EB) Nr. 364/2004 1 priedo 2 straipsnį, įtrauktą į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42) arba bet kurį vėlesnį reglamentą, kurios yra savarankiškos pagal Komisijos reglamento Nr. 364/2004 priedo 3 straipsnį ir buvo įkurtos mažiau nei prieš penkerius metus.

69

(70)  Į reikalavimus atitinkančias išlaidas nėra įtrauktas PVM ir tiesioginiai verslo pelno arba pajamų mokesčiai.

70

(71)  Kaip pakoreguota pagal 56 punktą, pagalbos dideliems investiciniams projektams, apie kurią reikia pranešti atskirai, atveju.

71

(72)  2002 m. birželio 18 d. Europos Teisingumo Teismo sprendimas byloje C-242/00, Vokietija prieš Komisiją.

72

Vokietija prieš Komisiją

(73)  Reglamentas (EB) Nr. 70/2001 dėl EB sutarties 87 ir 88 straipsnių taikymo valstybės pagalbai mažoms ir vidutinėms įmonėms, iš dalies pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 364/2004, įtrauktas į EEE susitarimą per XV priedo 1 punkto f papunktį EEE Jungtinio komiteto 2004 m. rugsėjo 24 d. Sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42) iš dalies keičiančiu Reglamentą (EB) Nr. 70/2001 įtraukiant į reglamento taikymo sritį pagalbą moksliniams tyrimams ir taikomajai veiklai (OL L 63, 2004 2 28, p. 22).

73

(74)  Vidurio laikotarpio persvarstymo nuostatos neturėtų trukdyti iš dalies keisti Islandijos nacionalinės gyventojų aprėpties iki 2010 m., jei iki šios datos NUTS klasifikacija šioje šalyje būtų iš dalies pakeista, kaip nurodyta 22 išnašoje.

74

(75)  Institucija informuoja ELPA valstybes, kad, siekdama kiek įmanoma palengvinti pranešimo prievolę, Europos Komisija ketina pasinaudoti įgaliojimais, jai suteiktais Sutarties 88 straipsnio 3 dalyje, ir nuo šios prievolės atleisti visas skaidrias regioninės investicinės pagalbos schemas, kurios atitinka tam tikros valstybės narės patvirtintą nacionalinį regioninės pagalbos žemėlapį. Tačiau apie ad hoc individualios pagalbos ir pagalbos veiklai schemas turi būti pranešta. Be to, informavimo ir atskiro pranešimo reikalavimai ir toliau bus taikomi didelės individualios pagalbos projektams, taip pat pagalbai, suteikiamai pagal schemas, kurios atleistos nuo pranešimo prievolės. Tačiau kol Europos Komisija oficialiai nepriėmė tokio reglamento ir kol pastarasis nėra įtrauktas į EEE susitarimą, šioms investicinės pagalboms schemoms yra taikomi bendrieji pranešimo reikalavimai, kaip nustatoma Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje ir II dalies 2 straipsnyje.

75

ad hoc

(76)  Žr. Institucijos gaires tinklalapyje http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

76

(77)  OL L 279, 2001 10 23, p. 1.

77

---

| 28.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 54/21 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 54/21

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 226/06/COL

2006 m. liepos 19 d.

dėl remiamų teritorijų žemėlapio ir pagalbos lygių (Norvegija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir II dalies 4 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo, ypač į jų 25.B skyrių „Nacionalinė regioninė pagalba 2007–2013 m.“,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Procedūra

Karališkosios viešojo administravimo ir reformų ministerijos 2006 m. birželio 12 d. laišku, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2006 m. birželio 12 d. (nuorodos Nr. 377954, Norvegijos valdžios institucijos pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešė apie naują Norvegijos remiamų teritorijų žemėlapį ir pagalbos lygius, kurie bus taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

2.   Bendroji informacija

Priežiūros institucijos 2006 m. balandžio 6 d. laišku Norvegijos misijai prie Europos Sąjungos (nuorodos Nr. 369211 Norvegijos valdžios institucijos buvo informuotos, kad Institucija patvirtino naujas nacionalinės regioninės pagalbos gaires 2007–2013 m., išdėstytas naujame Valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje.

Be to, Institucija pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį pasiūlė Norvegijos valdžios institucijoms priimti atitinkamas priemones, nurodytas Valstybės pagalbos gairių 25.B.8 skyriuje (5).

Norvegijos misijos prie Europos Sąjungos 2006 m. gegužės 10 d. laišku, kurį Institucija gavo ir užregistravo 2006 m. gegužės 11 d. (nuorodos Nr. 373737), Norvegijos valdžios institucijos pritarė atitinkamoms pasiūlytoms priemonėms.

Naujame Valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje numatoma, kad nacionalinė investicinė pagalba gali būti teikiama tam tikrų palankių sąlygų neturinčių regionų ekonominiam vystymuisi skatinti. Kad ELPA valstybės galėtų teikti tokią pagalbą, Institucijai turi būti pranešta apie remiamų teritorijų žemėlapį, kurį Institucija turi patvirtinti.

Į žemėlapį turėtų būti įtraukti nedidelio gyventojų tankio regionai, iš pradžių apibrėžti kaip NUTS III lygio (6) regionai, kuriuose viename kvadratiniame kilometre gyvena mažiau kaip 12,5 gyventojų. Tačiau apibrėžiant remiamas teritorijas galimas tam tikras lankstumas. Taip pat gali būti įtrauktos NUTS III lygio regionų dalys, jeigu dėl to nepadidėja bendras remiamų teritorijų gyventojų skaičius ir jeigu tokios sritys ribojasi su NUTS III lygio regionais ir atitinka mažo gyventojų tankio kriterijų.

3.   Siūlomo žemėlapio aprašymas

3.1.   Metodika ir taikymo sritis: geografiniai vienetai

Norvegijoje NUTS III lygio regionai atitinka apskritis, o NUTS V lygio regionai – savivaldybes. Norvegijoje šiuo metu yra 19 apskričių ir 431 savivaldybės (7).

9-iuose Norvegijos NUTS III lygio regionuose viename kvadratiniame kilometre gyvena mažiau kaip 12,5 gyventojų. Šios apskritys yra: Finmarkas, Trumsas, Nordlandas, Šiaurės Trionelagas, Sognė ir Fjurdanė, Hedmarkas, Oplanas, Telemarkas ir Rytų Agderis.

4-is ištisus NUTS III lygio regionus: Finmarką, Trumsą, Nordlandą ir Sognę ir Fjurdanę, siūloma pripažinti atitinkančiais reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti.

Į žemėlapį siūloma įtraukti tik tam tikras 5-ias mažo gyventojų tankio apskričių (Šiaurės Trionelago, Hedmarko, Oplano, Telemarko ir Rytų Agderio) dalis.

Norvegijos valdžios institucijos mano, kad regioninės pagalbos žemėlapis, pagrįstas vien NUTS III lygiu, neatspindėtų realios Norvegijos padėties, atsižvelgiant į regionines problemas, susijusias su nedideliu gyventojų tankiu, klimato sąlygomis ir ekonominiu atsilikimu. Todėl Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė pagal lankstumo taisykles iš penkių mažo gyventojų tankio apskričių išbraukti tam tikras dalis, kurios nelaikomos tokiomis, kurioms reikalinga valstybės pagalba, ir įtraukti gretimų NUTS III lygio regionų didesnio gyventojų tankio zonų „NUTS III lygio dalis“, atitinkančias mažo gyventojų tankio kriterijų. Pagal tokią tvarką Norvegijos valdžios institucijos gali neįtraukti „stiprių“ savivaldybių apskrityse, atitinkančiose mažo gyventojų tankio kriterijų, ir įtraukti „silpnas“ savivaldybes tose apskrityse, kurios šio kriterijaus neatitinka.

Toliau pateiktoje 1 lentelėje išvardytos teritorijos, kurių Norvegijos valdžios institucijos neįtraukė į NUTS III lygio regionus, atitinkančius mažo gyventojų tankio kriterijų.

1   lentelė

| Apskritis | Savivaldybės |
| --- | --- |
| Nord-Trøndelag | Stjørdal, Levanger |
| Aust-Agder | Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad |
| Telemark | Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn |
| Oppland | Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer |
| Hedmark | Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar |

Apskritis

Savivaldybės

Nord-Trøndelag

Stjørdal, Levanger

Aust-Agder

Iveland, Birkenes, Froland, Lillesand, Arendal, Grimstad

Telemark

Bamble, Siljan, Skien, Porsgrunn

Oppland

Gran, Lunner, Jevnaker, Vestre Toten, Østre Toten, Gjøvik, Lillehammer, Øyer

Hedmark

Elverum, Sør-Odal, Nord-Odal, Stange, Løten, Ringsaker, Hamar

Bendras neįtrauktų teritorijų gyventojų skaičius yra 445 006.

Toliau pateiktoje 2 lentelėje išvardytos apskričių, kuriose gyventojų tankis viename kvadratiniame kilometre viršija 12,5 gyventojų, teritorijos, kurias Norvegijos valdžios institucijos įtraukė į regioninės pagalbos žemėlapį lankstumo taisyklių pagrindu.

2   lentelė

| Apskritis | Municipalities |
| --- | --- |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Apskritis

Municipalities

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjelmeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnardal, Flekkefjord, Farsund

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

Bendras įtrauktų teritorijų gyventojų skaičius yra 374 739, o vidutinis tankis viename kvadratiniame kilometre – 5,8 gyventojų.

Toliau pateiktoje lentelėje nurodyti visų NUTS III lygio regionų (NUTS III lygio dalių), kuriuos siūloma pripažinti atitinkančiais reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti, gyventojų skaičius ir tankis.

3   lentelė

| NUTS III lygis, NUTS III lygio dalys | Gyventojai 2005 m. | Gyventojų tankis (/km2) |
| --- | --- | --- |
| Østfold (8) | 5 331 | 6,0 |
| Hedmark (9) | 71 875 | 3,2 |
| Oppland (9) | 70 611 | 3,3 |
| Buskerud (8) | 32 291 | 3,1 |
| Telemark (9) | 65 680 | 4,7 |
| Aust-Agder (9) | 25 826 | 3,8 |
| Vest-Agder (8) | 31 942 | 6,0 |
| Rogaland (8) | 29 510 | 6,2 |
| Hordaland (8) | 73 630 | 5,9 |
| Sogn og Fjordane (10) | 107 032 | 5,7 |
| Møre og Romsdal (8) | 132 586 | 9,9 |
| Sør-Trøndelag (8) | 68 480 | 4,1 |
| Nord-Trøndelag (9) | 90 881 | 4,4 |
| Nordland (10) | 236 825 | 6,2 |
| Troms (10) | 152 741 | 5,9 |
| Finnmark (10) | 73 074 | 1,5 |
| Iš viso | 1 268 515 | 4,5 |

NUTS III lygis, NUTS III lygio dalys

Gyventojai 2005 m.

Gyventojų tankis (/km2)

Østfold (8)

5 331

6,0

Hedmark (9)

71 875

3,2

Oppland (9)

70 611

3,3

Buskerud (8)

32 291

3,1

Telemark (9)

65 680

4,7

Aust-Agder (9)

25 826

3,8

Vest-Agder (8)

31 942

6,0

Rogaland (8)

29 510

6,2

Hordaland (8)

73 630

5,9

Sogn og Fjordane (10)

107 032

5,7

Møre og Romsdal (8)

132 586

9,9

Sør-Trøndelag (8)

68 480

4,1

Nord-Trøndelag (9)

90 881

4,4

Nordland (10)

236 825

6,2

Troms (10)

152 741

5,9

Finnmark (10)

73 074

1,5

Iš viso

1 268 515

4,5

Iš viso 286 savivaldybes, kurių gyventojų skaičius 2005 m. sausio 1 d. sudarė 1 268 515, tai yra 27,5 % visų Norvegijos gyventojų, buvo pasiūlyta pripažinti atitinkančiomis reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti.

3.2.   Aukščiausia pagalbos riba

Norvegijos valdžios institucijos siūlo visoms į žemėlapį įtrauktoms teritorijoms taikyti didžiausią pagalbos intensyvumą.

Toliau pateiktoje 4 lentelėje nurodytas pagalbos intensyvumas, apie kurį buvo pranešta.

4   lentelė

| Geografinė teritorija | Bendroji aukščiausia pagalbos RIBA
  (BSE) (11) | Papildoma pagalba vidutinėms įmonėms (12)

  (BSE) | Papildoma pagalba mažosioms įmonėms
  (BSE) (13) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visos reikalavimus atitinkančios teritorijos | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografinė teritorija

Bendroji aukščiausia pagalbos RIBA

(BSE) (11)

Papildoma pagalba vidutinėms įmonėms (12)

(BSE)

Papildoma pagalba mažosioms įmonėms

(BSE) (13)

Visos reikalavimus atitinkančios teritorijos

15 %

10 %

20 %

II.   VERTINIMAS

1.   Pranešimo formalumai

Valstybės pagalbos gairių 25.B.7 skyriuje (14) numatyta, kad „ELPA valstybių regionai, atitinkantys reikalavimus regioninei investicinei pagalbai gauti pagal nukrypti leidžiančias nuostatas ir laikantis aukščiausių pagalbos intensyvumo ribų, nustatytų kiekvienam regionui patvirtintai pradinėms investicijoms skiriamai pagalbai, kartu sudaro ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapį“.

Paties žemėlapio sudarymas nėra susijęs su jokia tiesiogine pagalba, apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Tačiau paties žemėlapio patvirtinimas, kartu su regioninės pagalbos gairėmis, sudaro pagalbos teikimo pagal regioninės pagalbos schemas sistemą.

Priimdama atitinkamas priemones Norvegijos vyriausybė sutiko pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį pranešti apie bendrą regioninės pagalbos žemėlapį (15). 2006 m. birželio 12 d. pranešimas (nuorodos Nr. 377956) prilygsta išsamiam pranešimui. Taigi Norvegijos valdžios institucijos įvykdė savo pareigą dėl sutikimo su atitinkamomis priemonėmis ir pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Todėl Institucija pagal 25B.7 skyriaus 86 dalį įvertins pranešimą, laikydamasi Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatytos tvarkos.

Institucija nagrinėja pranešimą remdamasi Valstybės pagalbų gairių 25.B.3 ir 25.B.4 skyriuose nustatytais kriterijais.

2.   Atitinkamų valstybės pagalbos gairių taikymas

2.1.   Metodika ir taikymo sritis

Pagal Valstybės pagalbos gairių 25.B.3.3.2 skyrių Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė dviem geografiniais vienetais pagrįstą metodą, kaip suformuoti regionus, atitinkančius EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punkto išimčių sąlygas.

Norvegijos valdžios institucijos pranešė apie Finmarko, Trumpo, Nordlando ir Sognės ir Fjurdanės apskritis remdamosi Valstybės pagalbos gairių 25.B.3.3.2 skyriaus 22 straipsniu, kuriame numatoma:

„Institucija mano, kad atitinkamų ELPA valstybių vykdomos atrankos suteikti regioninę investicinę pagalbą pagal 61 straipsnio 3 dalies c punktą reikalavimus gali atitikti šie regionai:

| a) | mažo gyventojų tankio regionai: šias teritorijas sudaro beveik vien tik NUTS-II geografiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 8 gyventojai kvadratiniame kilometre, arba NUTS-III geografiniai regionai, kaip Norvegijos atveju, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre“. |
| --- | --- |

a)

mažo gyventojų tankio regionai: šias teritorijas sudaro beveik vien tik NUTS-II geografiniai regionai, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 8 gyventojai kvadratiniame kilometre, arba NUTS-III geografiniai regionai, kaip Norvegijos atveju, kurių gyventojų tankis yra mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre“.

Finmarko gyventojų tankis viename kvadratiniame kilometre yra 1,5 (bendras gyventojų skaičius – 73 074). Trumso gyventojų tankis viename kvadratiniame kilometre yra 5,9 (bendras gyventojų skaičius – 152 741). Nordlando gyventojų tankis viename kvadratiniame kilometre yra 6,2 (bendras gyventojų skaičius – 236 825). Sognės ir Fjurdanės gyventojų tankis viename kvadratiniame kilometre yra 5,7 (bendras gyventojų skaičius – 107 032).

Todėl Institucija mano, kad ši pasiūlymo dalis atitinka 25.B.3.3.2 skyriuje išdėstytus kriterijus.

Valstybės pagalbos gairių 25.B.3.3.2 skyriaus 22 dalies a punkte tęsiama:

„Tačiau atrenkant šiuos regionus leidžiama elgtis lanksčiai, laikantis šių apribojimų:

| — | pagal lankstumo taisykles atrenkant teritorijas nepadidėja gyventojų aprėptis, |
| --- | --- |

—

pagal lankstumo taisykles atrenkant teritorijas nepadidėja gyventojų aprėptis,

| — | NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre, |
| --- | --- |

—

NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre,

| — | teritorijos turi ribotis su NUTS III lygio regionais, kurie atitinka nedidelio gyventojų tankio kriterijų“. |
| --- | --- |

—

teritorijos turi ribotis su NUTS III lygio regionais, kurie atitinka nedidelio gyventojų tankio kriterijų“.

Valstybės pagalbos gairėse aiškiai numatyta galimybė naudotis tam tikru lakstumu renkantis teritorijas, atitinkančias reikalavimus regioninei pagalbai gauti, jeigu išpildomi šios trys sąlygos:

| i) | Pagal lankstumo taisykles atrenkant teritorijas nepadidėja gyventojų aprėptis
  Institucija mano, kad ši sąlyga yra išpildyta, kadangi į žemėlapį neįtrauktų mažo gyventojų tankio regionų, kurie iš pradžių patenka į šią kategoriją, gyventojų skaičius yra 445 006 (žr. pirmiau pateiktą 1 lentelę). Teritorijų, įtrauktų į planą pagal lankstumo taisykles, gyventojų skaičius yra 374 739, kaip nurodyta pirmiau pateiktoje 2 lentelėje. |
| --- | --- |

i)

Pagal lankstumo taisykles atrenkant teritorijas nepadidėja gyventojų aprėptis

Institucija mano, kad ši sąlyga yra išpildyta, kadangi į žemėlapį neįtrauktų mažo gyventojų tankio regionų, kurie iš pradžių patenka į šią kategoriją, gyventojų skaičius yra 445 006 (žr. pirmiau pateiktą 1 lentelę). Teritorijų, įtrauktų į planą pagal lankstumo taisykles, gyventojų skaičius yra 374 739, kaip nurodyta pirmiau pateiktoje 2 lentelėje.

| ii) | NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre
  NUTS III lygio dalys, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, ir jų atitinkamas gyventojų tankis yra toks (16): Estfoldas (6,0 gyventojų/1 km2), Biuskeriudas (3,1 gyventojų/1 km2), Vakarų Adgeris (6,0 gyventojų/1 km2), Rugalandas (6,2 gyventojų/1 km2), Hordalandas (5,9 gyventojų /1 km2), Miorė ir Rumsdalis (9,9 gyventojų /1 km2), Pietų Trionelagas (4,1 gyventojų/1 km2).
  Institucija mano, kad sąlyga, jog NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre, yra išpildyta. |
| --- | --- |

ii)

NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre

NUTS III lygio dalys, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, ir jų atitinkamas gyventojų tankis yra toks (16): Estfoldas (6,0 gyventojų/1 km2), Biuskeriudas (3,1 gyventojų/1 km2), Vakarų Adgeris (6,0 gyventojų/1 km2), Rugalandas (6,2 gyventojų/1 km2), Hordalandas (5,9 gyventojų /1 km2), Miorė ir Rumsdalis (9,9 gyventojų /1 km2), Pietų Trionelagas (4,1 gyventojų/1 km2).

Institucija mano, kad sąlyga, jog NUTS III lygio dalyse, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles, gyventojų tankis turi būti mažesnis negu 12,5 gyventojų kvadratiniame kilometre, yra išpildyta.

| iii) | NUTS III lygio dalys turi ribotis su NUTS III lygio regionais, kurie atitinka nedidelio gyventojų tankio kriterijų
  NUTS III lygio dalys, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles (Estfoldas, Biuskeriudas, Vakarų Adgeris, Rugalandas, Hordalandas, Miorė ir Rumsdalis, Pietų Trionelagas) ribojasi su NUTS III lygio regionais, atitinkančiais mažo gyventojų tankio kriterijų (Hedmarkas, Oplandas, Telemarkas, Rytų Adgeris, Sognė ir Fjurdanė, Šiaurės Trionelagas, Nordlandas ir Finmarkas), kaip pavaizduota geografiniame teritorijų, kurioms siūloma teikti regioninę pagalbą, žemėlapyje, pateiktame šio sprendimo 1 priede (17).
  Taigi institucija mano, kad sąlyga yra išpildyta.
  Galiausiai Norvegijos valdžios institucijų siūloma reikalavimus atitinkančių teritorijų aprėptis – 27,5 % gyventojų – neviršija 25.B.3.3.1 skyriuje nustatytos aukščiausios nacionalinės gyventojų aprėpties ribos, kuri lygi 29,08 % (18) Šio sprendimo 2 priede išvardytos visos savivaldybės, kurias Norvegijos valdžios institucijos siūlo laikyti atitinkančiomis reikalavimus regioninei pagalbai gauti. |
| --- | --- |

iii)

NUTS III lygio dalys turi ribotis su NUTS III lygio regionais, kurie atitinka nedidelio gyventojų tankio kriterijų

NUTS III lygio dalys, kurioms galima taikyti lankstumo taisykles (Estfoldas, Biuskeriudas, Vakarų Adgeris, Rugalandas, Hordalandas, Miorė ir Rumsdalis, Pietų Trionelagas) ribojasi su NUTS III lygio regionais, atitinkančiais mažo gyventojų tankio kriterijų (Hedmarkas, Oplandas, Telemarkas, Rytų Adgeris, Sognė ir Fjurdanė, Šiaurės Trionelagas, Nordlandas ir Finmarkas), kaip pavaizduota geografiniame teritorijų, kurioms siūloma teikti regioninę pagalbą, žemėlapyje, pateiktame šio sprendimo 1 priede (17).

Taigi institucija mano, kad sąlyga yra išpildyta.

Galiausiai Norvegijos valdžios institucijų siūloma reikalavimus atitinkančių teritorijų aprėptis – 27,5 % gyventojų – neviršija 25.B.3.3.1 skyriuje nustatytos aukščiausios nacionalinės gyventojų aprėpties ribos, kuri lygi 29,08 % (18) Šio sprendimo 2 priede išvardytos visos savivaldybės, kurias Norvegijos valdžios institucijos siūlo laikyti atitinkančiomis reikalavimus regioninei pagalbai gauti.

2.2.   Aukščiausia pagalbos riba

Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė tokią bendrą aukščiausią pagalbos ribą visoms regioninės pagalbos žemėlapio teritorijoms: 15 % bendrojo subsidijos ekvivalento (BSE) didelėms įmonėms, vidutinėms įmonėms teikiant 10 % papildomą pagalbą, o mažosioms – 20 % papildomą pagalbą.

Toks požiūris atitinka Valstybės pagalbos gairių 25.B4.1.2 skyriaus (19) nuostatas, kuriose numatyta, kad: „Mažo gyventojų tankio regionai (NUTS III lygio arba mažesni) ir NUTS III lygio regionai arba jų dalys, kurie turi bendrą sausumos sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė, visuomet turi teisę gauti 15 % BSE intensyvumo pagalbą“.

Be to, Valstybės pagalbos gairėse (20) yra numatyta, kad „kai pagalba suteikiama mažoms ir vidutinėms įmonėms, 25.B.4.1.2 skirsnyje nustatytos aukščiausios ribos (žr. 37 dalį pirmiau) gali būti padidintos 20 % BSE pagalbą suteikiant mažoms įmonėms ir 10 % BSE – vidutinėms“.

Todėl Institucija daro išvadą, kad Norvegijos valdžios institucijų pasiūlytas didžiausias regioninės investicinės pagalbos intensyvumas atitinka Valstybės pagalbos gaires.

3.   Sprendimo taikymo sritis ir pagalbos sumavimas

Remiamų teritorijų žemėlapis iš principo bus taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau, kaip numatyta Valstybės pagalbos gairėse (21), jis gali būti peržiūrėtas laikotarpio viduryje – 2010 m.

Sprendimu neapribojami Institucijos įgaliojimai peržiūrėti žemėlapį pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį prieš pasibaigiant pirmiau minėtam laikotarpiui.

Norvegijos valdžios institucijoms primenama, kad teikiant paraiškas pagal regioninės pagalbos schemas laivų statybai „61 straipsnio 3 dalies c punkto regionams“ negali būti viršyta 12,5 % aukščiausia pagalbos riba, remiantis Valstybės pagalbos gairių 24.B.3.3.6 skyriumi, taikant kartu su Valstybės pagalbos gairių (22) 24.B skyriumi.

Siūloma aukščiausia pagalbos riba yra suminė, t. y. ji reiškia regioninės investicinės pagalbos, konkrečiam investiciniam projektui suteiktos iš visų viešųjų šaltinių, aukščiausią ribą.

Be to, regioninė investicinė pagalba nesumuojama su de minimis parama, atsižvelgiant į tokias pačias reikalavimus atitinkančias išlaidas, siekiant apeiti Valstybės pagalbos gairėse nustatytą didžiausią pagalbos intensyvumą.

Apie bet kokią regioninės pagalbos schemą, kuriai netaikoma bendroji išimtis ir kuri įsigalioja po 2006 m. gruodžio 31 d., reikia pranešti Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Be to, Norvegijos valdžios institucijoms primenama, kad pagal Valstybės pagalbos gairių 25.B.8 skyrių bet kokia taikoma regioninės pagalbos schema, įskaitant investicinę pagalbą, kuri bus teikiama po 2006 m. gruodžio 31 d., jeigu jai netaikoma bendroji išimtis, turės būti pagal poreikį pakeista ir apie ją turės būti pranešta Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

4.   Išvados

Remiamų teritorijų žemėlapis, apie kurį buvo pranešta, atitinka Valstybės pagalbos gairėse nustatytus reikalavimus, todėl Institucija gali patvirtinti regionų, atitinkančių reikalavimus pagalbai gauti pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą, žemėlapį,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

Institucija nusprendė patvirtinti pasiūlymą dėl Norvegijos remiamų teritorijų žemėlapio ir didžiausio pagalbos intensyvumo, apie kuriuos buvo pranešta Institucijai 2006 m. birželio 12 d. laišku. Šio sprendimo 1 priedas, kuriame pateiktas Norvegijos regioninės pagalbos žemėlapis 2007–2013 m., yra Valstybės pagalbos gairių 25.B. skyriaus sudėtinė dalis. Šio sprendimo 2 priede išvardytos visos savivaldybės, atitinkančios reikalavimus pagalbai gauti.

2 straipsnis

Nepažeidžiant Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalies, teritorijų, atitinkančių reikalavimus regioninei investicinei pagalbai gauti, žemėlapis yra taikomas nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Norvegijos Karalystei.

4 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje, 2006 m. liepos 19 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnio ir Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, priimtos ir paskelbtos ELPA priežiūros institucijos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos OL L 231, EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Paskutiniai jų pakeitimai buvo atlikti 2006 m. balandžio 9 d. Toliau – Valstybės pagalbos gairės. Valstybės pagalbos gaires galima rasti adresu http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  92 dalis.

5

(6)  Kaip apibrėžta Europos Bendrijų Komisijos ir Europos Bendrijų statistikos tarnybos leidinio „ELPA valstybių ir valstybių kandidačių statistinių regionų“ 2001 m. redakcijoje.

6

(7)  Toliau pateikti 2005 m. sausio 1 d. gyventojų duomenys.

7

(8)  Taikant lankstumo taisykles buvo pasiūlyta NUTS III lygio dalis pripažinti atitinkančiomis reikalavimus pagalbai gauti (žr. pirmiau pateiktą 2 lentelę).

8

(9)

9

| (°) | Mažo gyventojų tankio apskritys, kurių atveju pranešta apie ištisas teritorijas. Skaičiai apima tik tas dalis, apie kurias buvo pranešta. |
| --- | --- |

(°)

Mažo gyventojų tankio apskritys, kurių atveju pranešta apie ištisas teritorijas. Skaičiai apima tik tas dalis, apie kurias buvo pranešta.

(10)

10

| (') | Mažo gyventojų tankio apskritys, kurių atveju buvo pranešta apie teritorijų dalis. |
| --- | --- |

(')

Mažo gyventojų tankio apskritys, kurių atveju buvo pranešta apie teritorijų dalis.

(11)  Bendrasis subsidijų ekvivalentas

11

(12)  2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 364/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, OL L 63, 2004 2 28, p. 22, 1 priedas, 2004 m. rugsėjo 24 d. EEE jungtinio komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEE priedas Nr. 12, p. 42) įtrauktas į EEE susitarimą kaip XV priedo 1f punktas, arba bet kurį paskesnį reglamentą.

12

(13)  Žr. 7 išnašą.

13

(14)  81 dalis.

14

(15)  85 dalis.

15

(16)  Žr. pirmiau pateiktą 3 lentelę.

16

(17)  Aremarko, Riomskogo ir Markerio savivaldybės (esančios III lygio NUTS Estfoldo regione), nors ir tiesiogiai nesiribojančios su kitomis remiamų teritorijų žemėlapio dalimis, buvo įtrauktos, nes atstumas tarp šių savivaldybių ir III lygio NUTS regiono Hedmarko mažesnis kaip 10 kilometrų, o šių savivaldybių gyventojų tankis labai mažas (vidutiniškai 6 gyventojai/km2). Bendras šių savivaldybių gyventojų skaičius yra 5 331.

17

2

(18)  21 dalis.

18

(19)  37 dalis.

19

(20)  38 dalis.

20

(21)  89 dalis.

21

(22)  26 dalies c punktas.

22

---

I PRIEDAS

2007–2013 m. Norvegijos regioninės pagalbos žemėlapis

Gyventojų aprėptis – 27,5 proc.

Image

---

II PRIEDAS

Savivaldybių, kurias Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė pripažinti atitinkančiomis reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti, sąrašas

Toliau pateiktoje lentelėje nurodytos visos savivaldybės, kurias Norvegijos valdžios institucijos pasiūlė pripažinti atitinkančiomis reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti.

| Apskritis | Savivaldybės |
| --- | --- |
| Finnmark | Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø |
| Troms | Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad |
| Nordland | Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø |
| Nord-Trøndelag | Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer |
| Sør-Trøndelag | Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne |
| Møre og Romsdal | Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei |
| Sogn og Fjordane | Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn |
| Hordaland | Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne |
| Rogaland | Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal |
| Vest-Agder | Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund |
| Aust-Agder | Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle |
| Telemark | Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje |
| Buskerud | Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå |
| Oppland | Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang |
| Hedmark | Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os |
| Østfold | Rømskog, Marker, Aremark |

Apskritis

Savivaldybės

Finnmark

Sør-Varanger, Båtsfjord, Unjárga-Nesseby, Deatnu-Tana, Berlevåg, Gamvik, Lebesby, Kárásjohka-Karasjok, Porsanger, Nordkapp, Måsøy, Kvalsund, Hasvik, Loppa, Alta, Guovdageaidnu-Kautokeino, Hammerfest, Vadsø, Vardø

Troms

Kvænangen, Nordreisa, Skjervøy, Gáivuotna-Kåfjord, Storfjord, Lyngen, Karlsøy, Balsfjord, Lenvik, Berg, Torsken, Tranøy, Dyrøy, Sørreisa, Målselv, Salangen, Bardu, Lavangen, Gratangen, Ibestad, Bjarkøy, Skånland, Kvæfjord, Tromsø, Harstad

Nordland

Moskenes, Andøy, Sortland, Øksnes, Bø, Hadsel, Vågan, Vestvågøy, Flakstad, Værøy, Røst, Ballangen, Evenes, Tjeldsund, Lødingen, Tysfjord, Hamarøy, Steigen, Sørfold, Fauske, Saltdal, Beiarn, Gildeskål, Meløy, Rødøy, Træna, Lurøy, Rana, Hemnes, Nesna, Dønna, Hattfjelldal, Grane, Vesfn, Leirfjord, Alstahaug, Herøy, Vevelstad, Vega, Brønnøy, Sømna, Bindal, Narvik, Bodø

Nord-Trøndelag

Leka, Nærøy, Vikna, Flatanger, Fosnes, Overhalla, Høylandet, Grong, Namsskogan, Røyrvik, Lierne, Snåsa, Inderøy, Namdalseid, Verran, Mosvik, Verdal, Leksvik, Frosta, Meråker, Namsos, Steinkjer

Sør-Trøndelag

Tydal, Selbu, Midtre Gauldal, Holtålen, Røros, Meldal, Rennebu, Oppdal, Osen, Roan, Åfjord, Bjugn, Rissa, Agdenes, Ørland, Frøya, Hitra, Snillfjord, Hemne

Møre og Romsdal

Aure, Smøla, Halsa, Rindal, Surnadal, Sunndal, Tingvoll, Gjemnes, Averøy, Eide, Aukra, Sandøy, Midsund, Nesset, Rauma, Vestnes, Haram, Stordal, Stranda, Norddal, Ørsta, Volda, Herøy, Sande, Vanylven, Kristiansund, Frei

Sogn og Fjordane

Flora, Gulen, Solund, Hyllestad, Høyanger, Vik, Balestrand, Leikanger, Sogndal, Aurland, Lærdal, Årdal, Luster, Askvoll, Fjaler, Gaular, Jølster, Førde, Naustdal, Bremanger, Vågsøy, Selje, Eid, Hornindal, Gloppen, Stryn

Hordaland

Masfjorden, Fedje, Modalen, Vaksdal, Austevoll, Samnanger, Kvam, Voss, Granvin, Ulvik, Eidfjord, Ullensvang, Odda, Jondal, Kvinnherad, Tysnes, Fitjar, Etne

Rogaland

Vindafjord, Utsira, Kvitsøy, Finnøy, Sauda, Suldal, Hjemeland, Lund, Sokndal

Vest-Agder

Sirdal, Kvinesdal, Hægebostad, Audnedal, Åseral, Marnadal, Flekkefjord, Farsund

Aust-Agder

Risør, Gjerstad, Vegårshei, Tvedestrand, Åmli, Evje og Hornnes, Bygland, Valle, Bykle

Telemark

Notodden, Kragerø, Drangedal, Nome, Bø, Sauherad, Tinn, Hjartdal, Seljord, Kviteseid, Nissedal, Fyresdal, Tokke, Vinje

Buskerud

Nore og Uvdal, Rollag, Flesberg, Krødsherad, Sigdal, Hol, Ål, Hemsedal, Gol, Nes, Flå

Oppland

Dovre, Lesja, Sjåk, Lom, Vågå, Nord-Fron, Sel, Sør-Fron, Ringebu, Gausdal, Søndre Land, Nordre Land, Sør-Aurdal, Etnedal, Nord-Aurdal, Vestre Slidre, Øystre Slidre, Vang

Hedmark

Kongsvinger, Eidskog, Grue, Åsnes, Våler, Trysil, Åmot, Stor-Elvdal, Rendalen, Engerdal, Tolga, Tynset, Alvdal, Folldal, Os

Østfold

Rømskog, Marker, Aremark

---

| 28.2.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 54/28 |
| --- | --- | --- | --- |

28.2.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 54/28

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 378/06/COL

2006 m. gruodžio 6 d.

dėl remiamų sričių ir pagalbos lygio žemėlapių (Islandija)

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA (1),

atsižvelgdama į Europos ekonominės erdvės susitarimą (2), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

atsižvelgdama į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (3), ypač į jo 24 straipsnį,

atsižvelgdama į Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį ir II dalies 4 straipsnio 3 dalį,

atsižvelgdama į Institucijos gaires (4) dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių taikymo ir aiškinimo, ir ypač į jų 25.B skyrių „2007–2013 m. Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės“,

kadangi:

I.   FAKTAI

1.   Tvarka

2006 m. liepos 10 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2006 m. liepos 7 d. Finansų ministerijos raštas, abu raštai gauti ir užregistruoti Institucijoje 2006 m. liepos 11 d. (dokumento Nr. 380966), Islandijos valdžios institucijos pranešė pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį apie naują Islandijos remiamų sričių ir pagalbos lygio žemėlapį, taikomą nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Pranešimas buvo pagrįstas nauja Islandijos NUTS klasifikacija į du NUTS III regionus ir buvo pateiktas su išlyga, kad Eurostatas pritars Islandijos vyriausybės pasiūlymui priimti šią naują klasifikaciją.

2006 m. liepos 13 d. raštu (dokumento Nr. 381227) Institucija pranešė Islandijos valdžios institucijoms, kad be patvirtinimo, jog Eurostatas oficialiai pritarė Islandijos pasiūlymui klasifikuoti Islandiją kaip du NUTS III regionus, Institucija negali apibrėžti savo poziciją dėl siūlomo žemėlapio.

2006 m. spalio 20 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, kuriuo buvo persiųstas 2006 m. spalio 20 d. Finansų ministerijos raštas, abu raštai gauti ir užregistruoti Institucijoje 2006 m. spalio 25 d. (dokumento Nr. 395420), Islandijos valdžios institucijos pranešė Institucijai apie pranešimo dėl Islandijos 2007–2013 m. regioninės pagalbos žemėlapio pakeitimą.

2006 m. spalio 25 d. raštu (dokumento Nr. 396970) Institucija paprašė Islandijos valdžios institucijų pateikti papildomos informacijos.

2006 m. lapkričio 16 d. Finansų ministerijos raštu (dokumento Nr. 398727) Institucijai buvo pateikta papildoma informacija.

2.   Pagrindiniai faktai

2006 m. balandžio 6 d. Institucijos raštu Islandijos atstovybei Europos Sąjungoje (dokumento Nr. 369212) Islandijos valdžios institucijos buvo informuotos, kad Institucija priėmė naujas 2007–2013 m. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gaires, kurios buvo įtrauktos kaip naujas 25.B skyrius į valstybės pagalbos gaires.

Be to, Institucija pasiūlė, pagal Priežiūros institucijos ir Teismo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį, kad Islandijos valdžios institucijos pritartų atitinkamoms priemonėms, nustatytoms valstybės pagalbos gairių 25.B.8 skyriuje (5).

2006 m. balandžio 11 d. Islandijos atstovybės Europos Sąjungoje raštu, gautu ir užregistruotu Institucijos 2006 m. balandžio 12 d. (dokumento Nr. 369986), Islandijos valdžios institucijos pritarė siūlomai atitinkamai priemonei.

Naujame valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje nustatoma, kad nacionalinė investicinė pagalba gali būti teikiama skatinant tam tikrų palankių sąlygų neturinčių regionų ekonominį vystymąsi. Kad ELPA valstybės galėtų teikti tokią pagalbą, jos turi pranešti apie remiamų sričių žemėlapį ir gauti Institucijos patvirtinimą.

Naujame valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje teigiama, kad mažo gyventojų tankio regionai, anksčiau apibrėžti kaip NUTS III lygio (6) regionai, kuriuose gyvena mažiau kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre, galėtų būti įtraukti į žemėlapį. Tačiau Islandija pagal dabartinę NUTS klasifikacijos sistemą yra apibrėžiama kaip NUTS III regionas (taip pat kaip NUTS I ir NUTS II regionas). Islandijos gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre (7). Atsižvelgdama į specifinę Islandijos gyventojų struktūrą, Institucija nusprendė nustatyti Islandijos gyventojų aprėptį pagal NUTS IV regionus, kuriuose yra mažas gyventojų tankis. 31,6 % Islandijos gyventojų gyvena regionuose, kuriuose viename kvadratiniame kilometre gyvena mažiau kaip 12,5 gyventojo. Todėl nacionalinė Islandijos gyventojų aprėptis yra 31,6 %.

Tačiau Institucija, atsižvelgdama į būsimą Islandijos NUTS klasifikacijos reformą, naujame valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje (8) aiškiai nurodė, kad remiamų sričių žemėlapis galėtų būti apibrėžiamas darant nuorodą į NUTS III regionus, jeigu Islandijoje būtų nustatytas daugiau kaip vienas NUTS III regionas.

2006 m. spalio 25 d. raštu Islandijos valdžios institucijos informavo Instituciją, kad Eurostatas patvirtino naują Islandijos NUTS klasifikaciją, pagrįstą dviem NUTS III regionais, taikomą nuo 2008 m. sausio 1 d.

3.   Siūlomų žemėlapių apibūdinimas

Islandijos valdžios institucijos pranešė apie du remiamų sričių žemėlapius, kurie yra pagrįsti dviem viena po kitos einančiomis NUTS klasifikacijomis: vienas yra pagrįstas dabartine NUTS klasifikacija, apimančia laikotarpį nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2007 m. gruodžio 31 d., o kitas – nauja NUTS klasifikacija, apimančia laikotarpį nuo 2008 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

3.1.   2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui siūlomas žemėlapis

3.1.1.   Metodas ir aprėptis

Islandijoje šešiuose NUTS IV regionuose gyvena mažiau kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre: Austurland, Norðurland eystra, Norðurland vestra, Suðurland, Vestfirðir ir Vesturland. Visi šie NUTS IV regionai yra siūlomi kaip atitinkantys reikalavimus nacionalinei regioninei pagalbai gauti.

Šiose srityse iš viso gyvena 96 010 gyventojų, vidutinis gyventojų tankis yra 0,95 gyventojo viename kvadratiniame kilometre (9). Šiose srityse gyvenantys gyventojai sudaro 31,4 % visų Islandijos gyventojų.

2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui siūlomą remiamų sričių žemėlapį sudaro šeši minėti NUTS IV regionai, iliustruoti šio sprendimo 1 priede pridedamu žemėlapiu.

2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpio regioniniu žemėlapiu apimamų savivaldybių apžvalga yra pateikiama šio sprendimo 2 priede.

3.1.2.   Aukščiausios pagalbos ribos

Islandijos valdžios institucijos siūlo, kad visos į žemėlapį įtrauktos sritys galėtų gauti naudos iš didžiausio pagalbos intensyvumo, kaip nustatoma Institucijos regioninės pagalbos gairėse.

1 lentelėje nurodomas pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešta.

1   lentelė:

| Geografinė sritis | Bendroji aukščiausia pagalbos riba
  (BSE) (10) | Priedas vidutinėms įmonėms (11)

  (BSE) | Priedas mažosioms įmonėms (11)

  (BSE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visos reikalavimus atitinkančios sritys | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografinė sritis

Bendroji aukščiausia pagalbos riba

(BSE) (10)

Priedas vidutinėms įmonėms (11)

(BSE)

Priedas mažosioms įmonėms (11)

(BSE)

Visos reikalavimus atitinkančios sritys

15 %

10 %

20 %

3.2.   2008 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiui siūlomas žemėlapis

3.2.1.   Metodas ir aprėptis

2006 m. birželio 9 d. raštu Islandijos valdžios institucijos oficialiai paprašė Eurostato priimti naują Islandijos NUTS klasifikaciją, t. y. skirstymą į du NUTS III regionus. Šie du NUTS III regionai – tai sostinės regionas (Höfuðborgarsvæði) ir Islandija už sostinės regiono ribų (Landsbyggð). NUTS III regionas „Islandija už sostinės regiono ribų“ atitinka Šiaurės vakarų, Šiaurės rytų ir Pietų rinkimines apygardas.

2006 m. rugsėjo 27 d. raštu Eurostato generalinis direktorius pranešė Islandijos valdžios institucijoms, kad naujas Islandijos padalijimas į du NUTS III regionus įsigalios 2008 m. sausio 1 d.

Šiose srityse iš viso gyvena 113 485 gyventojai, o vidutinis gyventojų tankis yra 1,2 gyventojo viename kvadratiniame kilometre (12). Šiose srityse gyvenantys gyventojai sudaro 37,5 % visų Islandijos gyventojų.

Siūlomą 2008–2013 m. remiamų sričių žemėlapį sudaro trys kaimo rinkiminės apygardos, pažymėtos šio sprendimo 3 priede pridedamame žemėlapyje.

2008 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpio regioniniu žemėlapiu apimamų savivaldybių apžvalga pateikiama šio sprendimo 4 priede.

3.2.2.   Aukščiausios pagalbos ribos

Islandijos valdžios institucijos siūlo, kad visos į žemėlapį įtrauktos sritys turėtų gauti naudos iš didžiausio pagalbos intensyvumo.

2 lentelėje nurodomas pagalbos intensyvumas, apie kurį pranešta.

2   lentelė:

| Geografinė sritis | Bendroji nustatyta aukščiausia pagalbos riba
  (BSE) (13) | Priedas vidutinėms įmonėms (14)

  (GGE) | Priedas mažosioms įmonėms (14)

  (BSE) |
| --- | --- | --- | --- |
| Visos reikalavimus atitinkančios sritys | 15 % | 10 % | 20 % |

Geografinė sritis

Bendroji nustatyta aukščiausia pagalbos riba

(BSE) (13)

Priedas vidutinėms įmonėms (14)

(GGE)

Priedas mažosioms įmonėms (14)

(BSE)

Visos reikalavimus atitinkančios sritys

15 %

10 %

20 %

II.   ĮVERTINIMAS

1.   Pranešimo formalūs reikalavimai

Valstybės pagalbos gairių 25.B.7 skyriuje (15) teigiama, kad „ELPA valstybės regionai, turintys teisę į regioninę investicinę pagalbą pagal nukrypti leidžiančias nuostatas ir aukščiausios pagalbos pradinėms investicijoms intensyvumo ribos, nustatytos kiekvienam regionui, sudaro ELPA valstybės regioninės pagalbos žemėlapį“.

Žemėlapio sudarymas nėra susijęs su tiesiogine pagalba, kaip apibrėžiama EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje. Tačiau patvirtinant žemėlapį kartu su regioninės pagalbos gairėmis nustatoma pagalbos teikimo struktūra pagal regioninės pagalbos schemas.

Islandijos vyriausybė, patvirtindama atitinkamas priemones, pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį sutiko pranešti apie bendrą regioninės pagalbos žemėlapį (16). 2006 m. liepos 7 d. pranešimas (dokumento Nr. 380966), pakeistas 2006 m. spalio 25 d. pataisa (dokumento Nr. 395420) ir galutinai patvirtintas 2006 m. lapkričio 16 d. raštu, yra galutinis pranešimas. Todėl Islandijos valdžios institucijos įvykdė savo įsipareigojimus pritardamos atitinkamoms priemonėms ir pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį. Todėl pagal 25.B.7 skyriaus 86 punktą Institucija įvertins pranešimą remdamasi Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalyje nustatyta tvarka.

Institucija tirs pranešimą remdamasi valstybės pagalbos gairių 25.B.3–4 skyriuose nustatytais kriterijais.

2.   Atitinkamų valstybės pagalbos taisyklių taikymas

2.1.   2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. regioninės pagalbos žemėlapis

2.1.1.   Metodas ir aprėptis

Pagal valstybės pagalbos gairių 25.B.3.3.2 skyrių Islandijos valdžios institucijos pasiūlė metodą, pagrįstą NUTS IV geografiniais regionais, kuriuose gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre.

Institucija pažymi, kad siūlomoje remiamoje srityje iš viso gyvena 96 010 gyventojų, o gyventojų tankis yra 0,95 gyventojo viename kvadratiniame kilometre. Siūlomas remiamų sričių žemėlapis apima 31,4 % visų Islandijos gyventojų. Islandijos valdžios institucijos siūloma kaip reikalavimus atitinkanti visa 31,4 % gyventojų aprėptis neviršija šalies gyventojų skaičiaus aukščiausios ribos, nustatytos 25.B.3.3.1 skyriuje, t. y. 31,6 % (17).

Institucija mano, kad ši pasiūlymo dalis atitinka valstybės pagalbos gairių 25B skyriaus atitinkamus kriterijus.

2.1.2.   Aukščiausios pagalbos ribos

Islandijos valdžios institucijos pasiūlė bendras didžiausias nustatytos pagalbos ribas visoms sritims, kurias apima regioninės pagalbos žemėlapis, t. y. 15 % BSE didžiosioms įmonėms, nustatant 10 % priedą vidutinėms įmonėms ir 20 % priedą mažosioms įmonėms.

Tokia strategija atitinka valstybės pagalbos gairių 25.B.4.1.2 skyriaus (18) sąlygas. Šiame skyriuje teigiama: „Mažo gyventojų tankio regionai (NUTS III lygio arba mažesni), taip pat NUTS III regionai arba jų dalys, turinčios bendrą sausumos sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė, visuomet turi teisę į 15 % BSE intensyvumo pagalbą“. (pabraukta aut.)

Toliau valstybės pagalbos gairėse teigiama (19), kad „kai pagalba suteikiama mažoms ir vidutinėms įmonėms, 25.B.4.1.2 skirsnyje nustatytos aukščiausios ribos gali būti padidintos 20 % BSE pagalbą suteikiant mažosioms įmonėms ir 10 % BSE — vidutinėms“.

Todėl Institucija daro išvadą, kad didžiausias regioninės investicinės pagalbos intensyvumas, kurį siūlo Islandijos valdžios institucijos, atitinka valstybės pagalbos gairių nuostatas.

2.2.   2008 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. regioninės pagalbos žemėlapis

2.2.1.   Metodas ir aprėptis

Pagal valstybės pagalbos gairių 25.B.3.3.2 skyrių Islandijos valdžios institucijos pasiūlė metodą, pagrįstą NUTS III geografiniais regionais, kuriuose gyventojų tankis yra mažesnis kaip 12,5 gyventojo viename kvadratiniame kilometre.

Institucija pažymi, kad siūlomoje remiamoje srityje iš viso gyvena 113 485 gyventojai, o gyventojų tankis yra 1,2 gyventojo viename kvadratiniame kilometre. Siūlomas remiamų sričių žemėlapis apima 37,5 % visų Islandijos gyventojų. Islandijos valdžios institucijos siūloma kaip reikalavimus atitinkanti visa 37,5 % gyventojų aprėptis neviršija šalies gyventojų skaičiaus aukščiausios ribos, nustatytos 25.B.3.3.1 skyriuje (20). Tačiau Institucija pasiliko galimybę iš naujo įvertinti Islandijos gyventojų aprėptį, jei klasifikacija būtų iš dalies pakeista nustatant daugiau kaip vieną NUTS III regioną (21). Todėl gali būti pritariama ir didesnei gyventojų aprėpčiai.

Institucija mano, kad ši pasiūlymo dalis atitinka valstybės pagalbos gairių 25B skyriaus atitinkamus kriterijus.

2.2.2.   Aukščiausios pagalbos ribos

Islandijos valdžios institucijos pasiūlė bendras didžiausias nustatytos pagalbos ribas visoms sritims, kurias apima regioninės pagalbos žemėlapis, t. y. 15 % BSE didžiosioms įmonėms, 10 % priedas vidutinėms įmonėms ir 20 % priedas mažosioms įmonėms.

Tokia strategija atitinka valstybės pagalbos gairių 25.B.4.1.2 skyriaus (22) sąlygas. Šiame skyriuje teigiama: „Mažo gyventojų tankio regionai (NUTS III lygio arba mažesni), taip pat NUTS III regionai arba jų dalys, turinčios bendrą sausumos sieną su šalimi, kuri nėra Europos ekonominės erdvės arba ELPA valstybė narė, visuomet turi teisę į 15 % BSE intensyvumo pagalbą“. (pabraukta aut.)

Toliau valstybės pagalbos gairėse teigiama (23) kad „kai pagalba suteikiama mažoms ir vidutinėms įmonėms, 25.B.4.1.2 skirsnyje nustatytos aukščiausios ribos gali būti padidintos 20 % BSE pagalbą suteikiant mažoms įmonėms ir 10 % BSE — vidutinėms“.

Todėl Institucija daro išvadą, kad didžiausias regioninės investicinės pagalbos intensyvumas, kurį siūlo Islandijos valdžios institucijos, atitinka valstybės pagalbos gairių nuostatas.

3.   Sprendimo taikymo sritis ir pagalbos kaupimas

Remiamų sričių žemėlapiai iš esmės taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d. Tačiau, kaip nustatoma valstybės pagalbos gairių 25.B.7 skyriuje (24), jie gali būti persvarstyti gairių galiojimo laikotarpio viduryje – 2010 m.

Šis sprendimas neapriboja Institucijos galių persvarstyti žemėlapius pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalį prieš nurodyto laikotarpio pabaigą.

Islandijos valdžios institucijoms primenama, kad, taikant regioninės pagalbos schemas laivų statybai, negalima viršyti aukščiausios 12,5 % pagalbos ribos – 61 straipsnio 3 dalies c punkto, regionams pagal valstybės pagalbos gairių 24.B.3.3.6 skyrių (25), taikomą kartu su valstybės pagalbos gairių 45.B skyriumi.

Siūlomos pagalbos aukščiausios ribos yra kaupiamojo pobūdžio, t. y jos susijusios su viršutine regioninės investicinės pagalbos iš visų valstybės finansavimo šaltinių, teikiamos konkrečiam investiciniam projektui, riba.

Be to, regioninė investicinė pagalba neturi būti kaupiama kartu su de minimis parama, atsižvelgiant į tokias pat reikalavimus atitinkančias išlaidas, siekiant apeiti valstybės pagalbos gairėse nustatytą didžiausią pagalbos intensyvumą.

Apie bet kurią regioninės pagalbos schemą, kuriai netaikoma bendroji išimtis ir kuri įsigalioja po 2006 m. gruodžio 31 d. (26) pranešama Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

Be to, Islandijos valdžios institucijoms primenama, kad pagal valstybės pagalbos gairių 25.B.8 skyrių bet kuri galiojanti regioninės pagalbos schema, įskaitant investicinę pagalbą, teikiamą po 2006 m. gruodžio 31 d., jei jai netaikoma bendroji išimtis, iš dalies pakeičiama, kaip reikalaujama, ir apie ją pranešama Institucijai pagal Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 dalį.

4.   Išvada

Remiamų sričių žemėlapiai, apie kuriuos pranešta, atitinka valstybės pagalbos gairių 25.B skyriuje nustatytus reikalavimus ir Institucija gali patvirtinti reikalavimus pagalbai gauti atitinkančių regionų žemėlapius pagal EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktą,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

1 straipsnis

EEE priežiūros institucija nusprendė patvirtinti pasiūlymą dėl Islandijos remiamų sričių regionų žemėlapių ir didžiausio pagalbos intensyvumo, apie tai pranešta Institucijai 2006 m. liepos 10 d. raštu (dokumento Nr. 380966), iš dalies pakeistu 2006 m. spalio 25 d. raštu (dokumento Nr. 395420) ir galutinai patvirtinta 2006 m. lapkričio 16 d. raštu. Šio sprendimo 1 ir 3 priedai, kuriuose pateikiami Islandijos regioninės pagalbos žemėlapiai, atitinkamai 2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpio (1 priedas) ir 2008 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpio (3 priedas) sudaro neatskiriamą valstybės pagalbos gairių 25.B skyriaus dalį. Šio sprendimo 2 ir 4 prieduose yra išvardytos visos savivaldybės, atitinkančios reikalavimus regioninei pagalbai gauti 2007 m. sausio 1 d.–2007 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu (2 priedas) ir 2008 m. sausio 1 d.–2013 m. gruodžio 31 d. laikotarpiu (4 priedas).

2 straipsnis

Nepažeidžiant Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 dalies nuostatų, sričių, atitinkančių reikalavimus regioninei pagalbai gauti, žemėlapiai turėtų būti taikomi nuo 2007 m. sausio 1 d. iki 2013 m. gruodžio 31 d.

3 straipsnis

Šis sprendimas skirtas Islandijos Respublikai.

4 straipsnis

Tik tekstas anglų kalba yra autentiškas.

Priimta Briuselyje, 2006 m. gruodžio 6 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – Institucija.

1

(2)  Toliau – EEE susitarimas.

2

(3)  Toliau – Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimas.

3

(4)  Gairės dėl EEE susitarimo 61 ir 62 straipsnių bei Priežiūros institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo 1 straipsnio taikymo ir aiškinimo, ELPA priežiūros institucijos patvirtintos ir išleistos 1994 m. sausio 19 d., paskelbtos OL L 231, EEE priede Nr. 32, 1994 9 3. Paskutiniai jų pakeitimai buvo atlikti 2006 m. spalio 25 d. Toliau – valstybės pagalbos gairės. Valstybės pagalbos gaires rasite šiame tinklalapyje: http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/guidelines/

4

(5)  92 punktas.

5

(6)  Kaip apibrėžta leidinyje Statistical Regions in the EFTA countries and the Candidate Countries, 2001 m., išleido Europos Bendrijų Komisijos ir Europos Bendrijų statistikos tarnyba.

6

Statistical Regions in the EFTA countries and the Candidate Countries

(7)  Naujausiais duomenimis, Islandijoje viename kvadratiniame kilometre gyvena 2,9 gyventojo.

7

(8)  21 punktas.

8

(9)  Šie gyventojų skaičiai yra pagrįsti 2006 m. spalio 1 d. apytikriu gyventojų apskaičiavimu.

9

(10)  Bendrasis subsidijos ekvivalentas

10

(11)  Kaip nustatyta 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 364/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, OL L 63, 2004 2 28, p. 22, 2004 m. rugsėjo 24 d. EEE Jungtinio Komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEA priedas Nr. 12, p. 42) įtraukto į EEE susitarimo XV priedo 1f punktą, 1 priede arba kitame vėlesniame reglamente.

11

(12)  Šie gyventojų skaičiai yra pagrįsti 2006 m. balandžio 1 d. apytikriu gyventojų apskaičiavimu.

12

(13)  Bendrasis subsidijos ekvivalentas

13

(14)  Kaip nustatyta 2004 m. vasario 25 d. Komisijos reglamento (EB) Nr. 364/2004, iš dalies keičiančio Reglamentą (EB) Nr. 70/2001, OL L 63, 2004 2 28, p. 22, 2004 m. rugsėjo 24 d. EEE Jungtinio Komiteto sprendimu Nr. 131/2004 (OL L 64, 2005 3 10, p. 67 ir EEA priedas Nr. 12, p. 42) įtraukto į EEE susitarimo XV priedo 1f punktą, 1 priede arba kitame vėlesniame reglamente.

14

(15)  81 punktas.

15

(16)  85 punktas.

16

(17)  21 punktas.

17

(18)  37 punktas.

18

(19)  38 punktas.

19

(20)  21 punktas.

20

(21)  37 punktas.

21

(22)  37 punktas.

22

(23)  38 punktas.

23

(24)  89 punktas.

24

(25)  26 punkto c papunktis.

25

(26)  Valstybės pagalbos gairių 25.B skyriaus 11 ir 90 punktai.

26

---

1 PRIEDAS

2007 M. REGIONINĖS PAGALBOS ŽEMĖLAPIS

Image

---

2 PRIEDAS

SĄRAŠAS SAVIVALDYBIŲ, ĮTRAUKTŲ Į REGIONINĖS PAGALBOS 2007 M. SAUSIO 1 D.–2007 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU ŽEMĖLAPĮ

| NUTS IV regionai | Savivaldybės |
| --- | --- |
| Vakarų regionas (Vesturland) | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð |
| Vakarų fiordų regionas (Vestfirðir) | Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð |
| Šiaurės vakarų regionas (Norðurland-vestra) | Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduóssbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Šiaurės rytų regionas (Norðurland-eystra) | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhreppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð |
| Rytų regionas (Austurland) | Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað
  Sveitarfélagið Hornafjörður |
| Pietų regionas (Suðurland) | Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS IV regionai

Savivaldybės

Vakarų regionas (Vesturland)

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Vakarų fiordų regionas (Vestfirðir)

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Šiaurės vakarų regionas (Norðurland-vestra)

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduóssbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Šiaurės rytų regionas (Norðurland-eystra)

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhreppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Rytų regionas (Austurland)

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Sveitarfélagið Hornafjörður

Pietų regionas (Suðurland)

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---

3 PRIEDAS

REGIONINĖS PAGALBOS 2008 M. SAUSIO 1 D.–2013 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU ŽEMĖLAPIS

Image

---

4 PRIEDAS

SĄRAŠAS SAVIVALDYBIŲ, ĮTRAUKTŲ Į REGIONINĖS PAGALBOS 2008 M. SAUSIO 1 D.–2013 M. GRUODŽIO 31 D. LAIKOTARPIU ŽEMĖLAPĮ

| NUTS III regionas – Islandija už sostinės regiono ribų | Savivaldybės |
| --- | --- |
| Šiaurės Vakarų rinkiminė apygarda | Akraneskaupstaður
  Hvalfjarðarsveit
  Skorradalshreppur
  Borgarbyggð
  Grundarfjarðarbær
  Helgafellssveit
  Stykkishólmsbær
  Eyja- og Miklaholtshreppur
  Snæfellsbær
  Dalabyggð
  Bolungarvíkurkaupstaður
  Ísafjarðarbær
  Reykhólahreppur
  Tálknafjarðarhreppur
  Vesturbyggð
  Súðavíkurhreppur
  Árneshreppur
  Kaldrananeshreppur
  Bæjarhreppur
  Strandabyggð
  Sveitarfélagið Skagafjörður
  Húnaþing vestra
  Blönduósbær
  Húnavatnshreppur
  Höfðahreppur
  Skagabyggð
  Akrahreppur |
| Šiaurės Rytų rinkiminė apygarda | Akureyrarkaupstaður
  Norðurþing
  Fjallabyggð
  Dalvíkurbyggð
  Grímseyjarhrepppur
  Arnarneshreppur
  Eyjafjarðarsveit
  Hörgárbyggð
  Svalbarðsstrandarhreppur
  Grýtubakkahreppur
  Skútustaðahreppur
  Aðaldælahreppur
  Tjörneshreppur
  Þingeyjarsveit
  Svalbarðshreppur
  Langanesbyggð
  Seyðisfjarðarkaupstaður
  Fjarðabyggð
  Vopnafjarðarhreppur
  Fljótsdalshreppur
  Borgarfjarðarhreppur
  Breiðdalshreppur
  Djúpavogshreppur
  Fljótsdalshérað |
| Pietų rinkiminė apygarda | Reykjanesbær
  Grindavíkurbær
  Sandgerðisbær
  Sveitarfélagið Garður
  Sveitarfélagið Vogar
  Sveitarfélagið Hornafjörður
  Vestmannaeyjabær
  Sveitarfélagið Árborg
  Mýrdalshreppur
  Skaftárhreppur
  Ásahreppur
  Rangárþing eystra
  Rangárþing ytra
  Hrunamannahreppur
  Hveragerðisbær
  Sveitarfélagið Ölfus
  Grímsnes- og Grafningshreppur
  Skeiða- og Gnúpverjahreppur
  Bláskógabyggð
  Flóahreppur |

NUTS III regionas – Islandija už sostinės regiono ribų

Savivaldybės

Šiaurės Vakarų rinkiminė apygarda

Akraneskaupstaður

Hvalfjarðarsveit

Skorradalshreppur

Borgarbyggð

Grundarfjarðarbær

Helgafellssveit

Stykkishólmsbær

Eyja- og Miklaholtshreppur

Snæfellsbær

Dalabyggð

Bolungarvíkurkaupstaður

Ísafjarðarbær

Reykhólahreppur

Tálknafjarðarhreppur

Vesturbyggð

Súðavíkurhreppur

Árneshreppur

Kaldrananeshreppur

Bæjarhreppur

Strandabyggð

Sveitarfélagið Skagafjörður

Húnaþing vestra

Blönduósbær

Húnavatnshreppur

Höfðahreppur

Skagabyggð

Akrahreppur

Šiaurės Rytų rinkiminė apygarda

Akureyrarkaupstaður

Norðurþing

Fjallabyggð

Dalvíkurbyggð

Grímseyjarhrepppur

Arnarneshreppur

Eyjafjarðarsveit

Hörgárbyggð

Svalbarðsstrandarhreppur

Grýtubakkahreppur

Skútustaðahreppur

Aðaldælahreppur

Tjörneshreppur

Þingeyjarsveit

Svalbarðshreppur

Langanesbyggð

Seyðisfjarðarkaupstaður

Fjarðabyggð

Vopnafjarðarhreppur

Fljótsdalshreppur

Borgarfjarðarhreppur

Breiðdalshreppur

Djúpavogshreppur

Fljótsdalshérað

Pietų rinkiminė apygarda

Reykjanesbær

Grindavíkurbær

Sandgerðisbær

Sveitarfélagið Garður

Sveitarfélagið Vogar

Sveitarfélagið Hornafjörður

Vestmannaeyjabær

Sveitarfélagið Árborg

Mýrdalshreppur

Skaftárhreppur

Ásahreppur

Rangárþing eystra

Rangárþing ytra

Hrunamannahreppur

Hveragerðisbær

Sveitarfélagið Ölfus

Grímsnes- og Grafningshreppur

Skeiða- og Gnúpverjahreppur

Bláskógabyggð

Flóahreppur

---