# Europos Sąjungos L 62/2008

| | ISSN 1725-5120 |
| --- | --- |
| Europos Sąjungos
  oficialusis leidinys | L 62 |
| | |
| Leidimas lietuvių kalba | Teisės aktai | 51 tomas2008m. kovo 6d. |

ISSN 1725-5120

Europos Sąjungos

oficialusis leidinys

L 62

Leidimas lietuvių kalba

Teisės aktai

51 tomas2008m. kovo 6d.

---

| Turinys | | I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma | Puslapis |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGLAMENTAI |
| | | 2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 205/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą | 1 |
| | | 2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 206/2008, nustatantis paskirstymo koeficientą, taikytiną nuo 2008 m. vasario 22 d. iki 2008 m. vasario 29 d. pateiktoms importo licencijos paraiškoms pagal Reglamentu (EB) Nr. 1002/2007 leistos pradėti naudoti Egipto kilmės ryžių tarifinę kvotą | 3 |
| | * | 2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 207/2008, patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto jaunimo atėjimo į darbo rinką 2009 m. ad hoc modulio specifikacijas (
  1
  ) | 4 |
| | | DIREKTYVOS |
| | * | 2008 m. kovo 5 d. Komisijos direktyva 2008/38/EB, nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą (kodifikuota redakcija)
   (
  1
  ) | 9 |

Turinys

I   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

Puslapis

REGLAMENTAI

2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 205/2008, nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

1

2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 206/2008, nustatantis paskirstymo koeficientą, taikytiną nuo 2008 m. vasario 22 d. iki 2008 m. vasario 29 d. pateiktoms importo licencijos paraiškoms pagal Reglamentu (EB) Nr. 1002/2007 leistos pradėti naudoti Egipto kilmės ryžių tarifinę kvotą

3

*

2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamentas (EB) Nr. 207/2008, patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto jaunimo atėjimo į darbo rinką 2009 m. ad hoc modulio specifikacijas (
  1
  )

ad hoc

1

4

DIREKTYVOS

*

2008 m. kovo 5 d. Komisijos direktyva 2008/38/EB, nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą (kodifikuota redakcija)
   (
  1
  )

(kodifikuota redakcija)

1

9

| | | II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma |
| --- | --- | --- |
| | | SPRENDIMAI |
| | | Taryba |
| | | 2008/202/EB |
| | * | 2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje sudarymo | 23 |
| Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės Susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje | 24 |

II   Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

2008/202/EB

*

2008 m. sausio 28 d. Tarybos sprendimas dėl Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje sudarymo

23

Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės Susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje

24

| | | IV   Kiti aktai |
| --- | --- | --- |
| | | EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ |
| | | ELPA Priežiūros tarnyba |
| | * | 2005 m. gruodžio 20 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 329/05/COL, kuriame 54-tą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje ir pateikiamas pasiūlymas dėl atitinkamų priemonių | 30 |
| | * | 2006 m. spalio 31 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 320/06/COL, iš dalies keičiantis Europos ekonominės erdvės susitarimo I priedo I skyriaus 1.2 dalies 39 punkte pateikiamą pasienio tikrinimo punktų Islandijoje ir Norvegijoje, patvirtintų atlikti gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių veterinarinius patikrinimus, sąrašą ir panaikinantis 2006 m. rugsėjo 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą 246/06/COL | 44 |

IV   Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

*

2005 m. gruodžio 20 d. ELPA Priežiūros institucijos sprendimas Nr. 329/05/COL, kuriame 54-tą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje ir pateikiamas pasiūlymas dėl atitinkamų priemonių

30

*

2006 m. spalio 31 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 320/06/COL, iš dalies keičiantis Europos ekonominės erdvės susitarimo I priedo I skyriaus 1.2 dalies 39 punkte pateikiamą pasienio tikrinimo punktų Islandijoje ir Norvegijoje, patvirtintų atlikti gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių veterinarinius patikrinimus, sąrašą ir panaikinantis 2006 m. rugsėjo 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą 246/06/COL

44

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekstas svarbus EEE |

---

(1)   Tekstas svarbus EEE

1

| LT | Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.
  Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė. |
| --- | --- |

LT

Aktai, kurių pavadinimai spausdinami paprastu šriftu, yra susiję su kasdieniu žemės ūkio reikalų valdymu ir paprastai galioja ribotą laikotarpį.

Visų kitų aktų pavadinimai spausdinami ryškesniu šriftu ir prieš juos dedama žvaigždutė.

---

I Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kuriuos skelbti privaloma

REGLAMENTAI

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/1 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/1

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 205/2008

2008 m. kovo 5 d.

nustatantis kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2007 m. gruodžio 21 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1580/2007, nustatantį Tarybos reglamentų (EB) Nr. 2200/96, (EB) Nr. 2201/96 ir (EB) Nr. 1182/2007 įgyvendinimo vaisių ir daržovių sektoriuje taisykles (1), ypač į jo 138 straipsnio 1 dalį,

kadangi:

| (1) | Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams. |
| --- | --- |

(1)

Vadovaujantis Urugvajaus raundo daugiašalių prekybos derybų rezultatais Reglamentas (EB) Nr. 1580/2007 numato kriterijus, pagal kuriuos Komisija nustato standartines importo vertes iš trečiųjų šalių importuojamiems jo priede išvardintiems produktams ir laikotarpiams.

| (2) | Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede, |
| --- | --- |

(2)

Laikantis aukščiau nurodytų kriterijų, standartinės importo vertės turi būti nustatytos tokios, kaip nurodyta šio reglamento priede,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Reglamento (EB) Nr. 1580/2007 138 straipsnyje nurodytos standartinės importo vertės nustatomos šio reglamento priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja 2008 m. kovo 6 d.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 350, 2007 12 31, p. 1.

1

---

PRIEDAS

prie 2008 m. kovo 5 d. Komisijos reglamento, nustatančio kai kurių vaisių ir daržovių standartines importo vertes, kad būtų galima nustatyti įvežimo kainą

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kodas | Trečiosios šalies kodas (1) | Standartinė importo vertė |
| 0702 00 00 | JO | 72,2 |
| MA | 52,9 |
| TN | 120,5 |
| TR | 94,7 |
| ZZ | 85,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 114,7 |
| TR | 177,0 |
| ZZ | 156,8 |
| 0709 90 70 | MA | 93,0 |
| TR | 116,9 |
| ZZ | 105,0 |
| 0805 10 20 | EG | 45,4 |
| IL | 54,7 |
| MA | 58,3 |
| TN | 49,0 |
| TR | 62,8 |
| ZZ | 54,0 |
| 0805 50 10 | EG | 95,9 |
| IL | 109,4 |
| SY | 56,4 |
| TR | 120,8 |
| ZZ | 95,6 |
| 0808 10 80 | AR | 97,3 |
| CA | 73,8 |
| CN | 92,7 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,1 |
| UY | 71,7 |
| ZZ | 81,0 |
| 0808 20 50 | AR | 82,4 |
| CL | 82,4 |
| CN | 60,6 |
| US | 123,2 |
| ZA | 97,1 |
| ZZ | 89,1 |

(EUR/100 kg)

KN kodas

Trečiosios šalies kodas (1)

Standartinė importo vertė

0702 00 00

JO

72,2

MA

52,9

TN

120,5

TR

94,7

ZZ

85,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

114,7

TR

177,0

ZZ

156,8

0709 90 70

MA

93,0

TR

116,9

ZZ

105,0

0805 10 20

EG

45,4

IL

54,7

MA

58,3

TN

49,0

TR

62,8

ZZ

54,0

0805 50 10

EG

95,9

IL

109,4

SY

56,4

TR

120,8

ZZ

95,6

0808 10 80

AR

97,3

CA

73,8

CN

92,7

MK

42,4

US

108,1

UY

71,7

ZZ

81,0

0808 20 50

AR

82,4

CL

82,4

CN

60,6

US

123,2

ZA

97,1

ZZ

89,1

---

(1)  Šalių nomenklatūra yra nustatyta Komisijos Reglamentu (EB) Nr. 1833/2006 (OL L 354, 2006 12 14, p. 19). Kodas „ZZ“ žymi „kitą kilmę“.

---

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/3 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/3

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 206/2008

2008 m. kovo 5 d.

nustatantis paskirstymo koeficientą, taikytiną nuo 2008 m. vasario 22 d. iki 2008 m. vasario 29 d. pateiktoms importo licencijos paraiškoms pagal Reglamentu (EB) Nr. 1002/2007 leistos pradėti naudoti Egipto kilmės ryžių tarifinę kvotą

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 2003 m. rugsėjo 29 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 1785/2003 dėl bendro ryžių rinkos organizavimo (1),

atsižvelgdama į 2006 m. rugpjūčio 31 d. Komisijos reglamentą (EB) Nr. 1301/2006, nustatantį žemės ūkio produktų importo tarifinių kvotų, kurioms taikoma importo licencijų sistema, administravimo bendrąsias taisykles (2), ypač į jo 7 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1002/2007 (3) leidžiama pradėti naudoti vieneriems prekybiniams metams nustatytą metinę tarifinę 32 000 tonų ryžių, kurių klasifikacinis KN kodas yra KN 1006, o kilmės šalis – Egiptas, importo kvotą (eilės numeris 09.4094). |
| --- | --- |

(1)

Komisijos reglamentu (EB) Nr. 1002/2007 (3) leidžiama pradėti naudoti vieneriems prekybiniams metams nustatytą metinę tarifinę 32 000 tonų ryžių, kurių klasifikacinis KN kodas yra KN 1006, o kilmės šalis – Egiptas, importo kvotą (eilės numeris 09.4094).

| (2) | Iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1002/2007 5 straipsnio a punktu, paaiškėjo, kad kiekiai, nurodyti pagal to paties reglamento 2 straipsnio 3 dalį, nuo 2008 m. vasario 22 d. 13 val. Briuselio laiku iki 2008 m. vasario 29 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimus kiekius. Todėl reikia nustatyti, kokia apimtimi galima išduoti importo licencijas, prašomiems kiekiams taikant paskirstymo koeficientą. |
| --- | --- |

(2)

Iš pranešimo, pateikto remiantis Reglamento (EB) Nr. 1002/2007 5 straipsnio a punktu, paaiškėjo, kad kiekiai, nurodyti pagal to paties reglamento 2 straipsnio 3 dalį, nuo 2008 m. vasario 22 d. 13 val. Briuselio laiku iki 2008 m. vasario 29 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktose paraiškose importo licencijai gauti, viršija turimus kiekius. Todėl reikia nustatyti, kokia apimtimi galima išduoti importo licencijas, prašomiems kiekiams taikant paskirstymo koeficientą.

| (3) | Taip pat reikia nebepriimti naujų importo licencijos paraiškų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1002/2007 iki taikomo tarifinio laikotarpio pabaigos remiantis to paties reglamento 3 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa, |
| --- | --- |

(3)

Taip pat reikia nebepriimti naujų importo licencijos paraiškų pagal Reglamentą (EB) Nr. 1002/2007 iki taikomo tarifinio laikotarpio pabaigos remiantis to paties reglamento 3 straipsnio 3 dalies pirma pastraipa,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

1.   Pagal kiekvieną nuo 2008 m. vasario 22 d. 13 val. Briuselio laiku iki 2008 m. vasario 29 d. 13 val. Briuselio laiku pateiktą licencijos paraišką Egipto kilmės ryžiams importuoti pagal Reglamente (EB) Nr. 1002/2007 nustatytą kvotą licencija išduodama prašomam kiekiui pritaikius 22,728704 % paskirstymo koeficientą.

2.   Naujų importo licencijų paraiškų pateikimas yra sustabdomas nuo 2008 m. vasario 29 d. 13 val. Briuselio laiku iki taikomo tarifinio laikotarpio pabaigos.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje dieną.

Šis reglamentas yra privalomas visas ir tiesiogiai taikomas visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 5 d.

Komisijos vardu

Jean-Luc DEMARTY

Žemės ūkio ir kaimo plėtros generalinis direktorius

---

(1)  OL L 270, 2003 10 21, p. 96. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 797/2006 (OL L 144, 2006 5 31, p. 1). Reglamentas (EB) Nr. 1785/2003, pakeistas Reglamentu (EB) Nr. 1234/2007 (OL L 299, 2007 11 16, p. 1) nuo 2008 m. rugsėjo 1 d.

1

(2)  OL L 238, 2006 9 1, p. 13. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 289/2007 (OL L 78, 2007 3 17, p. 17).

2

(3)  OL L 226, 2007 8 30, p. 15.

3

---

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/4 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/4

---

KOMISIJOS REGLAMENTAS (EB) Nr. 207/2008

2008 m. kovo 5 d.

patvirtinantis Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 numatyto jaunimo atėjimo į darbo rinką 2009 m. ad hoc modulio specifikacijas

(Tekstas svarbus EEE)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1998 m. kovo 9 d. Tarybos reglamentą (EB) Nr. 577/98 dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo organizavimo Bendrijoje (1), ypač į jo 4 straipsnio 2 dalį,

kadangi:

| (1) | Europos užimtumo gairėse (2) pateikiama keletas su jaunimo užimtumu susijusių politinių rekomendacijų ir pabrėžiama, kad reikėtų dėti daugiau pastangų sudarant jaunimui galimybių įsidarbinti ir mažinant jaunimo nedarbą. Be to, šiose gairėse minimi tikslai ir standartai, nuo 2003 m. nustatyti Europos užimtumo strategijoje, siekiant mažinti anksčiau mokyklas paliekančių žmonių skaičių, didinti išsilavinimo lygį ir padėti bedarbiam jaunimui „pradėti iš naujo“. |
| --- | --- |

(1)

Europos užimtumo gairėse (2) pateikiama keletas su jaunimo užimtumu susijusių politinių rekomendacijų ir pabrėžiama, kad reikėtų dėti daugiau pastangų sudarant jaunimui galimybių įsidarbinti ir mažinant jaunimo nedarbą. Be to, šiose gairėse minimi tikslai ir standartai, nuo 2003 m. nustatyti Europos užimtumo strategijoje, siekiant mažinti anksčiau mokyklas paliekančių žmonių skaičių, didinti išsilavinimo lygį ir padėti bedarbiam jaunimui „pradėti iš naujo“.

| (2) | Švietimo standartai įtvirtinti darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010 m.“, kurią įgyvendina valstybės narės ir Komisija (3). Remiantis šiais standartais, būtų lengviau stebėti, kaip didėja išsilavinimo lygis ir visą gyvenimą besimokančių žmonių skaičius bei mažėja anksčiau mokyklas paliekančių žmonių skaičius – šiais politiniais tikslais siekiama kuo geriau paruošti jaunimą profesiniam ir socialiam gyvenimui. |
| --- | --- |

(2)

Švietimo standartai įtvirtinti darbo programoje „Švietimas ir mokymas 2010 m.“, kurią įgyvendina valstybės narės ir Komisija (3). Remiantis šiais standartais, būtų lengviau stebėti, kaip didėja išsilavinimo lygis ir visą gyvenimą besimokančių žmonių skaičius bei mažėja anksčiau mokyklas paliekančių žmonių skaičius – šiais politiniais tikslais siekiama kuo geriau paruošti jaunimą profesiniam ir socialiam gyvenimui.

| (3) | 2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendime 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (4) valstybės narės raginamos ypač atkreipti dėmesį į „Europos jaunimo pakto įgyvendinimą, palengvinant jaunimo užimtumo galimybes bei perėjimą nuo mokymosi prie darbo, įskaitant profesinį orientavimą, paramą užbaigti mokslus, tinkamo profesinio mokymo ir stažuočių prieinamumą“. |
| --- | --- |

(3)

2006 m. spalio 6 d. Tarybos sprendime 2006/702/EB dėl Bendrijos sanglaudos politikos strateginių gairių (4) valstybės narės raginamos ypač atkreipti dėmesį į „Europos jaunimo pakto įgyvendinimą, palengvinant jaunimo užimtumo galimybes bei perėjimą nuo mokymosi prie darbo, įskaitant profesinį orientavimą, paramą užbaigti mokslus, tinkamo profesinio mokymo ir stažuočių prieinamumą“.

| (4) | Todėl būtinas išsamus ir palyginamas duomenų apie žmonių atėjimą į darbo rinką rinkinys, kuris padėtų stebėti pažangą, daromą siekiant bendrų Europos užimtumo strategijos ir socialinės integracijos proceso tikslų. |
| --- | --- |

(4)

Todėl būtinas išsamus ir palyginamas duomenų apie žmonių atėjimą į darbo rinką rinkinys, kuris padėtų stebėti pažangą, daromą siekiant bendrų Europos užimtumo strategijos ir socialinės integracijos proceso tikslų.

| (5) | 2005 m. kovo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 384/2005, patvirtinančiame 2007–2009 metų ad hoc modulių programą dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo, numatyto Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 (5), pateiktas jaunimo atėjimo į darbo rinką ad hoc modulis. Reikėtų sudaryti šio modulio kintamųjų sąrašą. |
| --- | --- |

(5)

2005 m. kovo 7 d. Komisijos reglamente (EB) Nr. 384/2005, patvirtinančiame 2007–2009 metų ad hoc modulių programą dėl darbo jėgos atrankinio tyrimo, numatyto Tarybos reglamente (EB) Nr. 577/98 (5), pateiktas jaunimo atėjimo į darbo rinką ad hoc modulis. Reikėtų sudaryti šio modulio kintamųjų sąrašą.

| (6) | Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę, |
| --- | --- |

(6)

Šiame reglamente nustatytos priemonės atitinka Statistikos programų komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ REGLAMENTĄ:

1 straipsnis

Išsamus kintamųjų, kuriuos reikia rinkti 2009 m. pagal jaunimo atėjimo į darbo rinką ad hoc modulį, sąrašas sudaromas taip, kaip numatyta priede.

2 straipsnis

Šis reglamentas įsigalioja septintą dieną nuo jo paskelbimo Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Šis reglamentas privalomas visas ir taikomas tiesiogiai visose valstybėse narėse.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 5 d.

Komisijos vardu

Joaquín ALMUNIA

Komisijos narys

---

(1)  OL L 77, 1998 3 14, p. 3. Reglamentas su paskutiniais pakeitimais, padarytais Europos Parlamento ir Tarybos reglamentu (EB) Nr. 1372/2007 (OL L 315, 2007 12 3, p. 42).

1

(2)  2005 m. liepos 12 d. Tarybos sprendimas dėl valstybių narių užimtumo politikos gairių (2005/600/EB), OL L 205, 2005 8 6, p. 21.

2

(3)  Išsami darbo programa dėl tolesnės veiklos siekiant Europos švietimo ir mokymo sistemų tikslų, Taryba (2002/C 142/01), OL C 142, 2002 6 14, p. 1.

3

(4)  OL L 291, 2006 10 21, p. 11.

4

(5)  OL L 61, 2005 3 8, p. 23. Reglamentas su pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 341/2006 (OL L 55, 2006 2 25, p. 9).

5

---

PRIEDAS

DARBO JĖGOS TYRIMAS

2009 m. jaunimo atėjimo į darbo rinką ad hoc modulio specifikacijos

| 1. | Susijusios valstybės narės ir regionai: visi. |
| --- | --- |

1.

Susijusios valstybės narės ir regionai: visi.

| 2. | Kintamieji koduojami taip:
  Darbo jėgos tyrimo skiltyje „Filtras“ esantys kintamieji žymimi pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 430/2005 II priedą. |
| --- | --- |

2.

Kintamieji koduojami taip:

Darbo jėgos tyrimo skiltyje „Filtras“ esantys kintamieji žymimi pagal Komisijos reglamento (EB) Nr. 430/2005 II priedą.

| Skiltis | Kodas | Aprašymas | Filtras |
| --- | --- | --- | --- |
| 203
  (PARHAT) | | Aukščiausias tėvo ar motinos sėkmingai įgytas išsilavinimo lygis | Visi 15–34 metų asmenys |
| 1 | Žemas: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 0, 1, 2 ir sutrumpintas 3c lygmuo |
| 2 | Vidutinis: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 3–4 lygmenys (išskyrus sutrumpintą 3c) |
| 3 | Aukštas: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 5–6 lygmenys |
| 9 | Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų arba vyresniems kaip 34 metų asmenims) |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 204-207
  PARFOR | | Tėvo ir motinos gimimo šalis | Visi 15–34 metų asmenys |
| | (Vokietijai: pilietybė ir (arba) ankstesnė tėvo ir motinos pilietybė, jei tiriamąją savaitę jie turi Vokietijos pilietybę) |
| | Dėl kodavimo žr. ISO šalių klasifikaciją |
| .... | 4 skaitmenys (2 pirmi skaitmenys – tėvas, 2 paskutiniai – motina) |
| 9999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 208
  HATVOC | | Aukščiausio įgyto formaliojo švietimo lygmens pobūdis (HATLEVEL) | Visi 15–34 metų asmenys ir HATLEVEL= nuo 21 iki 43 |
| 1 | Bendrasis lavinimas |
| 2 | Profesinis rengimas, daugiausia (arba tik) mokykloje |
| 3 | Profesinis rengimas mokykloje ir darbovietėje |
| 4 | Profesinis rengimas, daugiausia darbovietėje |
| 5 | Profesinis rengimas, kai neįmanoma atskirti 2, 3 ir 4 kategorijas |
| 9 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 209-214
  STOPDATE | | Pastarojo formaliojo švietimo baigimo mėnuo ir metai | Visi 15–34 metų asmenys ir EDUCSTAT=2 bei HATLEVEL≠00 |
| ... | Mėnuo ir metai |
| 999999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 215
  WORKEDUC | | Darbas formaliojo švietimo studijų metu | Visi 15–34 metų asmenys |
| 0 | Iš viso nedirbama arba dirbama trumpiau nei 1 mėnesį per metus |
| 1 | Dirbama (tik) pagal švietimo programą |
| 2 | Dirbama besimokant, tačiau ne pagal švietimo programas |
| 3 | Dirbama (tik) studijų pertraukų metu |
| 4 | Dirbama pagal 1 ir 2 kategorijų derinį |
| 5 | Dirbama pagal 1 ir 3 kategorijų derinį |
| 6 | Dirbama pagal 2 ir 3 kategorijų derinį |
| 7 | Dirbama pagal 1,2 ir 3 kategorijų derinį |
| 9 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 216-221
  JOBSTART | | Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo, pradėto baigus formalųjį švietimą, pradžios mėnuo ir metai | Skil. 209-214 ≠ 999999 ir neužpildyta |
| 000000 | Niekada nedirbta ilgiau nei 3 mėnesius |
| 000001 | Šis darbas – pirmasis |
| ...... | Mėnuo ir metai |
| 999999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 222-224
  JOBDUR | | Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) trukmė | Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999 |
| ... | Mėnesių skaičius |
| 999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 225
  FINDMETH | | Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo paieškos metodas | Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 999999 |
| 1 | Švietimo įstaiga |
| 2 | Valstybinės užimtumo tarnybos (VUT) |
| 3 | Reklaminiai skelbimai žiniasklaidos priemonėse ar internete |
| 4 | Tiesioginė (savanoriška) paraiška darbdaviui |
| 5 | Šeima ir draugai |
| 6 | Ankstesnė patirtis (darbas vasarą, darbas studijų metu, profesinė pameistrystė, praktika, savanoriškas darbas) toje pačioje bendrovėje |
| 7 | Privataus verslo pradėjimas |
| 8 | Kita |
| 9 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 226-229
  JOBOCC | | Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) profesinė sritis | Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999 |
| .... | 3 arba, jei įmanoma, 4 skaitmenų ISCO-88 (COM) kodas |
| 9999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 230
  JOBCONTR | | Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) sutarties rūšis | Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999 |
| 1 | Savarankiškai dirbantis asmuo |
| 2 | Samdomasis darbuotojas, nuolatinis, dirbantis visą darbo dieną |
| 3 | Samdomasis darbuotojas, nuolatinis, dirbantis ne visą darbo dieną |
| 4 | Samdomasis darbuotojas, laikinas, dirbantis visą darbo dieną |
| 5 | Samdomasis darbuotojas, laikinas, dirbantis ne visą darbo dieną |
| 6 | Šeimos darbuotojas |
| 9 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 231
  TRANSACT | | Pagrindinė veikla paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą ir prieš pradedant pirmąjį darbą, trunkantį ne mažiau kaip 3 mėnesius | Skil. 209-2104 ≠ 999999 ir neužpildyta bei {pirmas darbas pradėtas po daugiau nei 3 mėnesių po datos, nurodytos skil. 209-214 arba skil. 216-221 =000000} |
| 1 | Samdomasis darbuotojas – trumpalaikis(-iai) darbas(-ai) (ne ilgiau kaip 3 mėnesiai) |
| 2 | Privalomoji karo tarnyba arba viešieji darbai |
| 3 | Nedirbantis, ieškantis darbo
  Nedirbantis, neieškantis darbo dėl |
| 4 | pareigų šeimoje |
| 5 | besitęsiančio neformaliojo švietimo |
| 6 | savanoriškos veiklos |
| 7 | sveikatos problemų |
| 8 | kitų priežasčių |
| 9 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |
| 232/237 | | 2009 m. LFS modulio svorinis koeficientas (neprivaloma) | Visi 15–34 metų asmenys |
| 0000-9999 | 232–235 skiltyse nurodomi sveiki skaičiai |
| 00-99 | 236–237 skiltyse nurodomos ir dešimtosios skaičiaus dalys |
| 238
  (PARNAT) | | Tėvų pilietybė gimus (neprivaloma) | Visi 15–34 metų asmenys |
| | Dėl kodavimo žr. ISO šalių klasifikaciją |
| 9999 | Netaikytina |
| Neužpildyta | Nėra atsakymo |

Skiltis

Kodas

Aprašymas

Filtras

203

(PARHAT)

Aukščiausias tėvo ar motinos sėkmingai įgytas išsilavinimo lygis

Visi 15–34 metų asmenys

1

Žemas: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 0, 1, 2 ir sutrumpintas 3c lygmuo

2

Vidutinis: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 3–4 lygmenys (išskyrus sutrumpintą 3c)

3

Aukštas: Tarptautinės standartizuotos švietimo klasifikacijos (ISCED) 5–6 lygmenys

9

Netaikoma (jaunesniems kaip 15 metų arba vyresniems kaip 34 metų asmenims)

Neužpildyta

Nėra atsakymo

204-207

PARFOR

Tėvo ir motinos gimimo šalis

Visi 15–34 metų asmenys

(Vokietijai: pilietybė ir (arba) ankstesnė tėvo ir motinos pilietybė, jei tiriamąją savaitę jie turi Vokietijos pilietybę)

Dėl kodavimo žr. ISO šalių klasifikaciją

....

4 skaitmenys (2 pirmi skaitmenys – tėvas, 2 paskutiniai – motina)

9999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

208

HATVOC

Aukščiausio įgyto formaliojo švietimo lygmens pobūdis (HATLEVEL)

Visi 15–34 metų asmenys ir HATLEVEL= nuo 21 iki 43

1

Bendrasis lavinimas

2

Profesinis rengimas, daugiausia (arba tik) mokykloje

3

Profesinis rengimas mokykloje ir darbovietėje

4

Profesinis rengimas, daugiausia darbovietėje

5

Profesinis rengimas, kai neįmanoma atskirti 2, 3 ir 4 kategorijas

9

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

209-214

STOPDATE

Pastarojo formaliojo švietimo baigimo mėnuo ir metai

Visi 15–34 metų asmenys ir EDUCSTAT=2 bei HATLEVEL≠00

...

Mėnuo ir metai

999999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

215

WORKEDUC

Darbas formaliojo švietimo studijų metu

Visi 15–34 metų asmenys

0

Iš viso nedirbama arba dirbama trumpiau nei 1 mėnesį per metus

1

Dirbama (tik) pagal švietimo programą

2

Dirbama besimokant, tačiau ne pagal švietimo programas

3

Dirbama (tik) studijų pertraukų metu

4

Dirbama pagal 1 ir 2 kategorijų derinį

5

Dirbama pagal 1 ir 3 kategorijų derinį

6

Dirbama pagal 2 ir 3 kategorijų derinį

7

Dirbama pagal 1,2 ir 3 kategorijų derinį

9

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

216-221

JOBSTART

Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo, pradėto baigus formalųjį švietimą, pradžios mėnuo ir metai

Skil. 209-214 ≠ 999999 ir neužpildyta

000000

Niekada nedirbta ilgiau nei 3 mėnesius

000001

Šis darbas – pirmasis

......

Mėnuo ir metai

999999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

222-224

JOBDUR

Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) trukmė

Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999

...

Mėnesių skaičius

999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

225

FINDMETH

Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo paieškos metodas

Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 999999

1

Švietimo įstaiga

2

Valstybinės užimtumo tarnybos (VUT)

3

Reklaminiai skelbimai žiniasklaidos priemonėse ar internete

4

Tiesioginė (savanoriška) paraiška darbdaviui

5

Šeima ir draugai

6

Ankstesnė patirtis (darbas vasarą, darbas studijų metu, profesinė pameistrystė, praktika, savanoriškas darbas) toje pačioje bendrovėje

7

Privataus verslo pradėjimas

8

Kita

9

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

226-229

JOBOCC

Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) profesinė sritis

Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999

....

3 arba, jei įmanoma, 4 skaitmenų ISCO-88 (COM) kodas

9999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

230

JOBCONTR

Ilgiau nei 3 mėnesius trukusio pirmojo darbo (pradėto paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą) sutarties rūšis

Skil. 216-221 ≠ 000000 ir 000001 bei 999999

1

Savarankiškai dirbantis asmuo

2

Samdomasis darbuotojas, nuolatinis, dirbantis visą darbo dieną

3

Samdomasis darbuotojas, nuolatinis, dirbantis ne visą darbo dieną

4

Samdomasis darbuotojas, laikinas, dirbantis visą darbo dieną

5

Samdomasis darbuotojas, laikinas, dirbantis ne visą darbo dieną

6

Šeimos darbuotojas

9

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

231

TRANSACT

Pagrindinė veikla paskutinį kartą baigus formalųjį švietimą ir prieš pradedant pirmąjį darbą, trunkantį ne mažiau kaip 3 mėnesius

Skil. 209-2104 ≠ 999999 ir neužpildyta bei {pirmas darbas pradėtas po daugiau nei 3 mėnesių po datos, nurodytos skil. 209-214 arba skil. 216-221 =000000}

1

Samdomasis darbuotojas – trumpalaikis(-iai) darbas(-ai) (ne ilgiau kaip 3 mėnesiai)

2

Privalomoji karo tarnyba arba viešieji darbai

3

Nedirbantis, ieškantis darbo

Nedirbantis, neieškantis darbo dėl

4

pareigų šeimoje

5

besitęsiančio neformaliojo švietimo

6

savanoriškos veiklos

7

sveikatos problemų

8

kitų priežasčių

9

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

232/237

2009 m. LFS modulio svorinis koeficientas (neprivaloma)

Visi 15–34 metų asmenys

0000-9999

232–235 skiltyse nurodomi sveiki skaičiai

00-99

236–237 skiltyse nurodomos ir dešimtosios skaičiaus dalys

238

(PARNAT)

Tėvų pilietybė gimus (neprivaloma)

Visi 15–34 metų asmenys

Dėl kodavimo žr. ISO šalių klasifikaciją

9999

Netaikytina

Neužpildyta

Nėra atsakymo

---

DIREKTYVOS

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/9 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/9

---

KOMISIJOS DIREKTYVA 2008/38/EB

2008 m. kovo 5 d.

nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą

(Tekstas svarbus EEE)

(kodifikuota redakcija)

EUROPOS BENDRIJŲ KOMISIJA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį,

atsižvelgdama į 1993 m. rugsėjo 13 d. Tarybos direktyvą 93/74/EEB dėl pašarų konkretiems mitybos tikslams (1), visų pirma į jos 6 straipsnio a dalį,

kadangi:

| (1) | 1994 m. liepos 25 d. Komisijos direktyva 94/39/EB dėl nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota. |
| --- | --- |

(1)

1994 m. liepos 25 d. Komisijos direktyva 94/39/EB dėl nustatanti pašarų konkretiems mitybos tikslams tikslinio naudojimo sąrašą (2) buvo keletą kartų iš esmės keičiama (3). Siekiant aiškumo ir racionalumo minėta direktyva turėtų būti kodifikuota.

| (2) | Direktyva 93/74/EEB nustato konkrečiam tikslui pašarų konkretiems mitybos tikslams sąrašą. Šis sąrašas privalo nurodyti tikslią paskirtį, tai yra, konkretų mitybos tikslą, pagrindines mitybos charakteristikas, informaciją ženklinant etiketėmis ir, prireikus, specialius ženklinimo etiketėmis reikalavimus. |
| --- | --- |

(2)

Direktyva 93/74/EEB nustato konkrečiam tikslui pašarų konkretiems mitybos tikslams sąrašą. Šis sąrašas privalo nurodyti tikslią paskirtį, tai yra, konkretų mitybos tikslą, pagrindines mitybos charakteristikas, informaciją ženklinant etiketėmis ir, prireikus, specialius ženklinimo etiketėmis reikalavimus.

| (3) | Kai kurie mitybos tikslai šiuo metu negali būti įtraukti į tokius specifinių paskirčių sąrašus, kadangi Bendrija neturi parengusi kontrolės metodų kaloringumui maiste, skirtame naminiams gyvūnėliams šerti, nustatyti bei kontrolės metodų maistinėms skaiduloms pašaruose nustatyti. Šio sąrašo sudarymas privalo būti baigtas kai tik bus patvirtinti minėti metodai. |
| --- | --- |

(3)

Kai kurie mitybos tikslai šiuo metu negali būti įtraukti į tokius specifinių paskirčių sąrašus, kadangi Bendrija neturi parengusi kontrolės metodų kaloringumui maiste, skirtame naminiams gyvūnėliams šerti, nustatyti bei kontrolės metodų maistinėms skaiduloms pašaruose nustatyti. Šio sąrašo sudarymas privalo būti baigtas kai tik bus patvirtinti minėti metodai.

| (4) | Sudarytas sąrašas prireikus gali būti keičiamas, remiantis mokslinių ir technologinių žinių raida. |
| --- | --- |

(4)

Sudarytas sąrašas prireikus gali būti keičiamas, remiantis mokslinių ir technologinių žinių raida.

| (5) | Šioje direktyvoje išdėstytos nuostatos yra suderintos su Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomone. |
| --- | --- |

(5)

Šioje direktyvoje išdėstytos nuostatos yra suderintos su Maisto grandinės ir gyvūnų sveikatos nuolatinio komiteto nuomone.

| (6) | Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje, |
| --- | --- |

(6)

Ši direktyva neturėtų pažeisti valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje,

PRIĖMĖ ŠIĄ DIREKTYVĄ:

1 straipsnis

Valstybės narės reikalauja, kad pašarais, skirtais konkretiems gyvūnų mitybos tikslams, kurie išdėstyti Direktyva 93/74/EEB, būtų prekiaujama tik tuo atveju, jeigu jų speciali paskirtis yra apibūdinta šios Direktyvos I priedo B dalyje ir jeigu yra laikomasi kitų sąlygų, numatytų minėtoje priedo dalyje.

Be to, valstybės narės užtikrina, kad būtų laikomasi nuostatų, išdėstytų I priedo A dalyje „Bendrosios nuostatos“.

2 straipsnis

Direktyva 94/39/EB su pakeitimais, padarytais direktyvomis, nurodytomis II priedo A dalyje, yra panaikinama nepažeidžiant valstybių narių įsipareigojimų, susijusių su direktyvų perkėlimo į nacionalinę teisę terminais, numatytais II priedo B dalyje.

Nuorodos į panaikintą direktyvą laikomos nuorodomis į šią direktyvą ir skaitomos pagal III priede pateiktą atitikmenų lentelę.

3 straipsnis

Ši direktyva įsigalioja 2008 m. liepos 31 d.

4 straipsnis

Ši direktyva skirta valstybėms narėms.

Priimta Briuselyje, 2008 m. kovo 5 d.

Komisijos vardu

Pirmininkas

José Manuel BARROSO

---

(1)  OL L 237, 1993 9 22, p. 23. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Reglamentu (EB) Nr. 806/2003 (OL L 122, 2003 5 16, p. 1).

1

(2)  OL L 207, 1994 8 10, p. 20. Direktyva su paskutiniais pakeitimais, padarytais Direktyva (EB) 2008/4/EB (OL L 6, 2008 1 10, p. 4).

2

(3)  Žr. II priedo A dalį.

3

---

I PRIEDAS

A   DALIS

Bendrosios nuostatos

| 1. | Kai yra daugiau nei viena maistinių savybių grupė, minima B dalies 2 stulpelyje ir pažymėta „ir (arba)“, turinti tą patį mitybos tikslą, gamintojas, norėdamas pasiekti šį tikslą, įvardytą 1 stulpelyje, gali pasirinkti arba vieną iš pagrindinių maistinių savybių grupių, arba jas abi. Kiekvienu atveju 4 stulpelyje yra pateikiamos atitinkamos etiketės su informacija. |
| --- | --- |

1.

Kai yra daugiau nei viena maistinių savybių grupė, minima B dalies 2 stulpelyje ir pažymėta „ir (arba)“, turinti tą patį mitybos tikslą, gamintojas, norėdamas pasiekti šį tikslą, įvardytą 1 stulpelyje, gali pasirinkti arba vieną iš pagrindinių maistinių savybių grupių, arba jas abi. Kiekvienu atveju 4 stulpelyje yra pateikiamos atitinkamos etiketės su informacija.

| 2. | Kai B dalies 2 arba 4 stulpelyje yra minima priedų grupė, tie priedai reglamentuoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1831/2003 (1), kaip atitinkantys įvardytas pagrindines savybes. |
| --- | --- |

2.

Kai B dalies 2 arba 4 stulpelyje yra minima priedų grupė, tie priedai reglamentuoti Europos Parlamento ir Tarybos reglamente (EB) Nr. 1831/2003 (1), kaip atitinkantys įvardytas pagrindines savybes.

| 3. | Kai B dalies 4 stulpelyje reikia nurodyti mišinio pašarinių žaliavų arba analitinių sudedamųjų medžiagų šaltinį(-ius), gamintojas privalo pateikti tikslų aprašymą (pvz., konkretų mišinio pašarinės(-ių) žaliavos(-ų) pavadinimą, gyvūno rūšį arba gyvūno kūno dalį), leidžiantį įvertinti, kaip pašarai atitinka pagrindines mitybos charakteristikas. |
| --- | --- |

3.

Kai B dalies 4 stulpelyje reikia nurodyti mišinio pašarinių žaliavų arba analitinių sudedamųjų medžiagų šaltinį(-ius), gamintojas privalo pateikti tikslų aprašymą (pvz., konkretų mišinio pašarinės(-ių) žaliavos(-ų) pavadinimą, gyvūno rūšį arba gyvūno kūno dalį), leidžiantį įvertinti, kaip pašarai atitinka pagrindines mitybos charakteristikas.

| 4. | Kai B dalies 4 stulpelyje reikia nurodyti medžiagą, kurią taip pat leidžiama naudoti kaip priedą ir kai nuoroda, apibūdinta kaip „suminis“, nurodytas kiekis turi atitinkamai reikšti tokį natūraliai esantį kiekį, kai nieko nepridedama arba, nukrypstant nuo Tarybos direktyvos 70/524/EEB (2), visą natūraliai esantį medžiagos kiekį ir kiekį, kuris yra pridėtas kaip priedas. |
| --- | --- |

4.

Kai B dalies 4 stulpelyje reikia nurodyti medžiagą, kurią taip pat leidžiama naudoti kaip priedą ir kai nuoroda, apibūdinta kaip „suminis“, nurodytas kiekis turi atitinkamai reikšti tokį natūraliai esantį kiekį, kai nieko nepridedama arba, nukrypstant nuo Tarybos direktyvos 70/524/EEB (2), visą natūraliai esantį medžiagos kiekį ir kiekį, kuris yra pridėtas kaip priedas.

| 5. | B dalies 4 stulpelyje pateikti informaciją su nuoroda „jei jų pridėta“ yra privaloma, kai yra įtraukiamos pašarinės žaliavos arba priedas ar jis yra didinamas specialiai norint pasiekti konkrečių mitybos tikslų. |
| --- | --- |

5.

B dalies 4 stulpelyje pateikti informaciją su nuoroda „jei jų pridėta“ yra privaloma, kai yra įtraukiamos pašarinės žaliavos arba priedas ar jis yra didinamas specialiai norint pasiekti konkrečių mitybos tikslų.

| 6. | Informacija pagal B dalies 4 stulpelį apie analitines sudedamąsias medžiagas ir priedus privalo nurodyti jų kiekį. |
| --- | --- |

6.

Informacija pagal B dalies 4 stulpelį apie analitines sudedamąsias medžiagas ir priedus privalo nurodyti jų kiekį.

| 7. | B dalies 5 stulpelyje nurodytas rekomenduotinas naudojimo laikas nurodo terminą, per kurį paprastai turėtų būti pasiekiamas mitybos tikslas. Gamintojai nustatytam laikotarpiui gali nurodyti konkretesnius naudojimo terminus. |
| --- | --- |

7.

B dalies 5 stulpelyje nurodytas rekomenduotinas naudojimo laikas nurodo terminą, per kurį paprastai turėtų būti pasiekiamas mitybos tikslas. Gamintojai nustatytam laikotarpiui gali nurodyti konkretesnius naudojimo terminus.

| 8. | Kai šeriant vienos rūšies pašaru numatomas daugiau nei vienas mitybos tikslas, privaloma remtis B dalies atitinkamais stulpeliais. |
| --- | --- |

8.

Kai šeriant vienos rūšies pašaru numatomas daugiau nei vienas mitybos tikslas, privaloma remtis B dalies atitinkamais stulpeliais.

| 9. | Šeriant pašarų papildais konkretiems mitybos tikslams, ženklinimo etikečių instrukcijose privalu pateikti nurodymus, kaip subalansuoti paros davinį. |
| --- | --- |

9.

Šeriant pašarų papildais konkretiems mitybos tikslams, ženklinimo etikečių instrukcijose privalu pateikti nurodymus, kaip subalansuoti paros davinį.

B   DALIS

Tikslinio naudojimo sąrašas

| Konkretus mitybos tikslas | Pagrindinės pašaro maistinės savybės | Gyvūnų rūšis ar kategorija | Informacija ženklinant etiketėmis | Rekomenduojamas laikas | Kitos pastabos |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| Inkstų funkcijai palaikyti, esant lėtiniam inkstų nepakankamumui (3) | Nedidelis fosforo kiekis ir ribotas geros kokybės baltymų kiekis | Šunys ir katės | — | Baltymų šaltinis(-iai) |

Konkretus mitybos tikslas

Pagrindinės pašaro maistinės savybės

Gyvūnų rūšis ar kategorija

Informacija ženklinant etiketėmis

Rekomenduojamas laikas

Kitos pastabos

1

2

3

4

5

6

Inkstų funkcijai palaikyti, esant lėtiniam inkstų nepakankamumui (3)

Nedidelis fosforo kiekis ir ribotas geros kokybės baltymų kiekis

Šunys ir katės

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Pagrindinių riebalų rūgščių kiekis (jeigu jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalų rūgščių kiekis (jeigu jų pridėta)

Pradžioje iki 6 mėnesių (4)

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Naudojimo instrukcijose turi būti nurodyta:

„Visada turi būti vandens.“

Struvitiniams akmenims tirpinti (5)

5

| — | Šlapimą rūgštinančios savybės, nedidelis magnio kiekis bei geros kokybės ribotas baltymų kiekis |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios savybės, nedidelis magnio kiekis bei geros kokybės ribotas baltymų kiekis

Šunys

| — | Baltymų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Šlapimą rūgštinančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios medžiagos

Nuo 5 iki 12 savaičių

Naudojimo instrukcijose turi būti nurodyta:

„Visada turi būti vandens.“

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

| — | Šlapimą rūgštinančios savybės ir nedidelis magnio kiekis |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios savybės ir nedidelis magnio kiekis

Katės

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Suminis taurinas |
| --- | --- |

—

Suminis taurinas

| — | Šlapimą rūgštinančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios medžiagos

Struvitinių akmenų atsinaujinimui mažinti (5)

5

Šlapimą rūgštinančios savybės ir vidutinis magnio kiekis

Šunys ir katės

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Šlapimą rūgštinančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios medžiagos

Iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Urininių akmenų formavimuisi mažinti

Mažas purino kiekis, mažas geros kokybės baltymų kiekis

Šunys ir katės

Baltymų šaltinis(-iai)

Iki 6 mėnesių, tačiau jeigu nesureguliuojamas šlapimo rūgšties metabolizmas, naudojamas visą gyvenimą

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Oksalatinių akmenų formavimuisi mažinti

Mažas kalcio kiekis, mažas vitamino D kiekis, šlapimą šarminančios savybės

Šunys ir katės

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Suminis vitaminas D |
| --- | --- |

—

Suminis vitaminas D

| — | Hidroksiprolinas |
| --- | --- |

—

Hidroksiprolinas

| — | Šlapimą šarminančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą šarminančios medžiagos

Iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Pūslės akmenų formavimuisi mažinti

Mažas baltymų kiekis, vidutinis sieros amino rūgščių kiekis, šlapimą šarminančios savybės

Šunys ir katės

| — | Suminė amino rūgščių siera |
| --- | --- |

—

Suminė amino rūgščių siera

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Šlapimą šarminančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą šarminančios medžiagos

Pradžioje iki 1 metų

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Pašarinių žaliavų ir maistinių medžiagų netoleravimui mažinti (6)

6

| — | Parinktas proteino šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Parinktas proteino šaltinis(-iai)

Šunys ir katės

| — | Baltymų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Pagrindinių riebalų rūgščių (jeigu jų pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalų rūgščių (jeigu jų pridėta) kiekis

Nuo 3 iki 8 savaičių: jeigu atmetimo požymiai išnyksta, šiuo pašaru gali būti šeriama neribotai

ir (arba)

| — | Pasirinktas angliavandenių šaltinis (-iai) |
| --- | --- |

—

Pasirinktas angliavandenių šaltinis (-iai)

| — | Baltymų šaltinis (-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis (-iai)

| — | Pagrindinių riebalų rūgščių (jeigu jų pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalų rūgščių (jeigu jų pridėta) kiekis

Ūmiems žarnyno absorbcijos sutrikimams mažinti

Padidintas elektrolitų kiekis ir labai lengvai virškinamos pašarinės žaliavos

Šunys ir katės

| — | Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Gleivingų medžiagų šaltinis(-iai) (jeigu jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Gleivingų medžiagų šaltinis(-iai) (jeigu jų pridėta)

Nuo 1 iki 2 savaičių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

| — | „Ūmaus viduriavimo metu ir gyjant po ūmaus viduriavimo.“ |
| --- | --- |

—

„Ūmaus viduriavimo metu ir gyjant po ūmaus viduriavimo.“

| — | „Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“ |
| --- | --- |

—

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Skiriamas, kai blogai virškinama (7)

7

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos ir mažas riebalų kiekis

Šunys ir katės

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas

Nuo 3 iki 12 savaičių, tačiau duoti visą gyvenimą, esant lėtiniam kasos nepakankamumui

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Širdies veiklos funkcijai palaikyti lėtinio širdies nepakankamumo atvejais

Mažas natrio kiekis ir padidintas K/Na santykis

Šunys ir katės

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

Pradžioje iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Cukraus apykaitai reguliuoti (Diabetes mellitus)

Diabetes mellitus

Mažas greitai į gliukozę skylančių angliavandenių kiekis

Šunys ir katės

| — | Angliavandenių šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Angliavandenių šaltinis(-iai)

| — | Angliavandenių apdorojimas, prireikus |
| --- | --- |

—

Angliavandenių apdorojimas, prireikus

| — | Krakmolas |
| --- | --- |

—

Krakmolas

| — | Cukrinių medžiagų kompleksas |
| --- | --- |

—

Cukrinių medžiagų kompleksas

| — | Fruktozė (jei jos pridėta) |
| --- | --- |

—

Fruktozė (jei jos pridėta)

| — | Pagrindinių riebalų rūgščių (jei jų pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalų rūgščių (jei jų pridėta) kiekis

| — | Trumpo ir vidutinio ilgio grandžių riebalų rūgščių (jei jų pridėta) šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Trumpo ir vidutinio ilgio grandžių riebalų rūgščių (jei jų pridėta) šaltinis(-iai)

Pradžioje iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Kepenų funkcijai palaikyti lėtinio kepenų nepakankamumo atveju

| — | Vidutinis labai kokybiškų baltymų kiekis, pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis ir didelis lengvai virškinamų angliavandenių kiekis |
| --- | --- |

—

Vidutinis labai kokybiškų baltymų kiekis, pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis ir didelis lengvai virškinamų angliavandenių kiekis

Šunys

| — | Baltymų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis

| — | Lengvai virškinami angliavandeniai, įskaitant prireikus apdorotus |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinami angliavandeniai, įskaitant prireikus apdorotus

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Suminis varis |
| --- | --- |

—

Suminis varis

Pradžioje iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Vartojimo instrukcijoje turi būti nurodyta:

„Visada duoti gerti vandens“

| — | Vidutinis labai kokybiškų baltymų kiekis ir didelis pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis |
| --- | --- |

—

Vidutinis labai kokybiškų baltymų kiekis ir didelis pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis

Katės

| — | Baltymų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalinių rūgščių kiekis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Suminis varis |
| --- | --- |

—

Suminis varis

Pradžioje iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu“

Vartojimo instrukcijoje turi būti nurodyta:

„Visada duoti gerti vandens“

Lipidų metabolizmui reguliuoti, esant hiperlipidemijai

Mažas riebalų kiekis ir didelis pagrindinių riebalų rūgščių kiekis

Šunys ir katės

| — | Pagrindinių riebalų rūgščių kiekis |
| --- | --- |

—

Pagrindinių riebalų rūgščių kiekis

| — | n-3 riebalų rūgščių kiekis (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

n-3 riebalų rūgščių kiekis (jei jų pridėta)

Pradžioje iki 2 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Variui kepenyse mažinti

Mažas vario kiekis

Šunys

Suminis varis

Pradžioje iki 6 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Antsvoriui sumažinti

Mažas kaloringumas

Šunys ir katės

Energinė vertė

Kol pasiekiamas norimas kūno svoris

Vartojimo instrukcijose turi būti nurodyta rekomenduojama dienos norma

Mitybos atstatymas, pasveikimas (8)

8

Didelis kaloringumas, didelė pagrindinių maistingųjų medžiagų ir lengvai virškinamų medžiagų koncentracija

Šunys ir katės

| — | Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus, įskaitant ir apdorotas |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus, įskaitant ir apdorotas

| — | energetinė vertė |
| --- | --- |

—

energetinė vertė

| — | n-3 ir n 6 riebalinių rūgščių (jei pridėta) turinys |
| --- | --- |

—

n-3 ir n 6 riebalinių rūgščių (jei pridėta) turinys

Kol pasiekiamas norimas atsistatymas

Tais atvejais, kai maitinama per vamzdelį, ant pakuotės, taros ar etiketėje nurodoma:

„Vartoti tik esant veterinarinei priežiūrai“

Odos funkcijai palaikyti, kai gyvūnas serga dermatoze ir gausiai šeriasi

Didelis pagrindinių riebalų rūgščių kiekis

Šunys ir katės

Pagrindinių riebalų rūgščių kiekis

Iki 2 mėnesių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Prieš naudojant arba norint pratęsti naudojimo laiką rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Parezės po atsivedimo rizikai mažinti

| — | Mažas kalcio kiekis |
| --- | --- |

—

Mažas kalcio kiekis

Pieninės karvės

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

Nuo 1 iki 4 savaičių iki apsiveršiavimo

Naudojimo instrukcijose nurodyti:

„Apsiveršiavus nutraukti“

ir (arba)

| — | Nedidelis katijonų (anijonų) santykis |
| --- | --- |

—

Nedidelis katijonų (anijonų) santykis

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

Nuo 1 iki 4 savaičių iki apsiveršiavimo

Naudojimo instrukcijose nurodyti:

„Apsiveršiavus nutraukti“

arba

| — | Didelis ceolito (sintetinio natrio aliuminio silikato) kiekis |
| --- | --- |

—

Didelis ceolito (sintetinio natrio aliuminio silikato) kiekis

Sintetinis natrio aliuminio silikatas

2 savaitės iki apsiveršiavimo

Naudojimo instrukcijose nurodyti:

| — | „Visas pašarų kiekis turi būti ribojamas siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijama 500 g natrio aliuminio silikato dienos norma vienam gyvūnui.“ |
| --- | --- |

—

„Visas pašarų kiekis turi būti ribojamas siekiant užtikrinti, kad nebūtų viršijama 500 g natrio aliuminio silikato dienos norma vienam gyvūnui.“

| — | „Apsiveršiavus nutraukti“ |
| --- | --- |

—

„Apsiveršiavus nutraukti“

arba

| — | Didelis kalcio – lengvai pasisavinamų kalcio druskų – kiekis |
| --- | --- |

—

Didelis kalcio – lengvai pasisavinamų kalcio druskų – kiekis

Bendras kalcio kiekis, šaltiniai ir atitinkamas kalcio kiekis

Nuo pirmųjų veršiavimosi požymių iki dviejų dienų po atsivedimo

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

| — | Naudojimo instrukcijos, t. y. kiek kartų galima naudoti, ir laikas prieš apsiveršiavimą bei po jo. |
| --- | --- |

—

Naudojimo instrukcijos, t. y. kiek kartų galima naudoti, ir laikas prieš apsiveršiavimą bei po jo.

| — | Tekstas: „Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su mitybos specialistu“ |
| --- | --- |

—

Tekstas: „Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su mitybos specialistu“

Ketozių rizikai mažinti (9)
   (10)

9

10

Pašarinės žaliavos, kurios yra gliukogeninės energijos šaltiniai

Pieninės karvės ir avys

| — | Pašarinės žaliavos, teikiančios gliukogeninę energiją |
| --- | --- |

—

Pašarinės žaliavos, teikiančios gliukogeninę energiją

| — | Propane-1,2-diol (jei pridėtas kaip gliukozės priedas) |
| --- | --- |

—

Propane-1,2-diol (jei pridėtas kaip gliukozės priedas)

| — | Glicerolis (jei pridėtas kaip gliukozės priedas) |
| --- | --- |

—

Glicerolis (jei pridėtas kaip gliukozės priedas)

Nuo 3 iki 6 savaičių apsiveršiavus (11)

11

Paskutinės 6 savaitės iki ir pirmos 3 savaitės po ėriavimosi (12)

12

Traukulių rizikai mažinti (Hypomagnesaemia)

Didelis magnio kiekis, lengvai gaunami angliavandeniai, vidutinis baltymų kiekis ir mažas kalio kiekis

Atrajotojai

| — | Krakmolas |
| --- | --- |

—

Krakmolas

| — | Suminis cukrus |
| --- | --- |

—

Suminis cukrus

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

Nuo 3 iki 10 savaičių intensyvaus žolės augimo laikotarpiu

Vartojimo instrukcijose turi būti nurodyta, kaip subalansuoti dienos davinį, į kurį įeitų skaidulinių medžiagų ir lengvai gaunamos energijos šaltiniai.

Jei tai pašaras avims, ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Ypač žindančioms avims.“

Acidozės rizikai mažinti

Mažas lengvai fermentuojamų angliavandenių kiekis ir jų didelė buferinė talpa

Atrajotojai

| — | Krakmolas |
| --- | --- |

—

Krakmolas

| — | Suminis cukrus |
| --- | --- |

—

Suminis cukrus

Ilgiausiai iki 2 mėnesių (13)

13

Vartojimo instrukcijose turi būti nurodyta, kaip subalansuoti dienos davinį, į kurį įeitų skaidulinių medžiagų ir lengvai fermentuojamų angliavandenių šaltiniai.

Jei tai pašaras pieninėms karvėms, ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Ypač pieningoms karvėms.“

Jei tai pašaras atrajotojams, skirtiems nupenėti, ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Ypač gausiai šeriamiems.“ (14)

Vandens ir elektrolitų balansui stabilizuoti

Vyrauja elektrolitai ir lengvai absorbuojami angliavandeniai

Veršiukai

Paršeliai

Ėriukai

Ožiukai

Kumeliukai

| — | Angliavandenių šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Angliavandenių šaltinis(-iai)

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

Nuo 1 iki 7 dienų (nuo 1 iki 3 dienų, jeigu šeriamas tik šiuo pašaru)

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

| — | „Esant virškinimo sutrikimų (viduriavimo) rizikai, ar jų metu, arba sveikstant“ |
| --- | --- |

—

„Esant virškinimo sutrikimų (viduriavimo) rizikai, ar jų metu, arba sveikstant“

| — | „Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“ |
| --- | --- |

—

„Prieš naudojant rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Urininei kalkaliozei mažinti

Mažas fosforo, magnio kiekis ir šlapimą rūgštinančios savybės

Atrajotojai

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Siera |
| --- | --- |

—

Siera

| — | Šlapimą rūgštinančios medžiagos |
| --- | --- |

—

Šlapimą rūgštinančios medžiagos

Iki 6 savaičių

Ant pakuotės, taros ar etiketėje turi būti nurodyta:

„Ypač gausiai šeriamiems jaunikliams.“

Instrukcijose turi būti nurodoma:

„Visą laiką turi būti vandens.“

Stresinėms reakcijoms mažinti

| — | Didelis magnio kiekis |
| --- | --- |

—

Didelis magnio kiekis

Kiaulės

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

Nuo 1 iki 7 dienų

Turi būti nurodyti atvejai, kuriais tinka šis pašaras.

ir (arba)

| — | Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos

| — | Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas

| — | n-3 riebalų rūgšties kiekis (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

n-3 riebalų rūgšties kiekis (jei jų pridėta)

Fiziologiniam virškinimui stabilizuoti

| — | Nedidelės apsauginės savybės ir labai lengvai virškinamos pašarinės žaliavos |
| --- | --- |

—

Nedidelės apsauginės savybės ir labai lengvai virškinamos pašarinės žaliavos

Paršeliai

| — | Labai lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas |
| --- | --- |

—

Labai lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas

| — | Buferinė talpa |
| --- | --- |

—

Buferinė talpa

| — | Kraujavimą sulaikančių medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Kraujavimą sulaikančių medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta)

| — | Gleivingų medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Gleivingų medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta)

Nuo 2 iki 4 savaičių

Ant pakuotės, taros ar etiketės turi būti nurodyta:

„Esant virškinimo sutrikimų rizikai, jų metu ir sveikstant.“

| — | Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos

Kiaulės

| — | Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos pašarinės žaliavos, įskaitant, kai reikia, apdorotas

| — | Kraujavimą sulaikančių medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Kraujavimą sulaikančių medžiagų šaltinis(-iai) (jei jų pridėta)

| — | Gleivingų medžiagų šaltiniai (-is) (jei jų pridėta) |
| --- | --- |

—

Gleivingų medžiagų šaltiniai (-is) (jei jų pridėta)

Vidurių užkietėjimo rizikai mažinti

Pašarinės žaliavos, skatinančios žarnyno praeinamumą

Kiaulės (paršavedės)

Pašarinės žaliavos, skatinančios žarnyno praeinamumą

Nuo 10 iki 14 dienų iki ir nuo 10 iki 14 dienų apsiparšiavus

Riebiųjų kepenų sindromo rizikai mažinti

Mažas kaloringumas ir didelis metabolizuojančios energijos, gaunamos iš lipidų, santykis, esant dideliam polineprisotintų riebalų rūgščių kiekiui

Dedeklės vištos

| — | Kaloringumas (skaičiuojama EB metodais) |
| --- | --- |

—

Kaloringumas (skaičiuojama EB metodais)

| — | Iš lipidų gaunamos metabolizuojančios energijos procentas |
| --- | --- |

—

Iš lipidų gaunamos metabolizuojančios energijos procentas

| — | Polineprisotintų riebalų rūgščių kiekis |
| --- | --- |

—

Polineprisotintų riebalų rūgščių kiekis

Iki 12 savaičių

Nepakankamai absorbcijai kompensuoti

Mažas prisotintų riebalų rūgščių kiekis ir didelis riebaluose tirpstančių vitaminų kiekis

Naminiai paukščiai, išskyrus žąsis ir balandžius

| — | Prisotintų riebalų rūgščių procento santykis su visu riebalų rūgščių kompleksu |
| --- | --- |

—

Prisotintų riebalų rūgščių procento santykis su visu riebalų rūgščių kompleksu

| — | Suminis vitaminas A |
| --- | --- |

—

Suminis vitaminas A

| — | Suminis vitaminas D |
| --- | --- |

—

Suminis vitaminas D

| — | Suminis vitaminas E |
| --- | --- |

—

Suminis vitaminas E

| — | Suminis vitaminas K |
| --- | --- |

—

Suminis vitaminas K

Per pirmas 2 savaites išsiperėjus

Plonosios žarnos funkcijos chroniškam nepakankamumui kompensuoti

Lengvai virškinami, kol patenka į akląją žarną, angliavandeniai, baltymai ir riebalai

Arkliai (15)

15

| — | Lengvai virškinamų angliavandenių, baltymų ir riebalų, prireikus, įskaitant ir apdorotus, šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamų angliavandenių, baltymų ir riebalų, prireikus, įskaitant ir apdorotus, šaltinis(-iai)

Pradžioje iki šešių mėnesių

Turėtų būti numatytos gairės, kuriose nurodyti atvejai, kuomet pašaro vartojimas yra tinkamas ir šėrimo būdai.

Ant pakuotės, taros ar etiketėje nurodyti.

„Prieš vartojant arba norint pratęsti vartojimą rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Storosios žarnos chroniškiems virškinimo sutrikimams kompensuoti

Lengvai virškinamos skaidulinės medžiagos

Arkliai

| — | Skaidulinių medžiagų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Skaidulinių medžiagų šaltinis(-iai)

| — | Riebalinių rūgščių n–3 (jei pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Riebalinių rūgščių n–3 (jei pridėta) kiekis

Pradžioje iki šešių mėnesių

Turėtų būti numatytos gairės, kuriose nurodyti atvejai, kuomet pašaro vartojimas yra tinkamas ir šėrimo būdai, kaip tinka šį pašarą vartoti.

Ant pakuotės, talpyklos ar etiketėje turi būti nurodyta.

„Prieš vartojant arba norint pratęsti vartojimą rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Stresinėms reakcijoms mažinti

Lengvai virškinamos sudedamosios dalys

Arkliai

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus įskaitant ir apdorotas, |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus įskaitant ir apdorotas,

| — | Riebalinė rūgštis n–3 (jei pridėta) |
| --- | --- |

—

Riebalinė rūgštis n–3 (jei pridėta)

Nuo dviejų iki keturių savaičių

Turi būti numatytos gairės, tiksliai nurodančios atvejus, kuriais tinka šį pašarą vartoti.

Elektrolitų trūkumui organizme kompensuoti esant gausiam prakaitavimui

Vyrauja elektrolitai ir lengvai absorbuojami angliavandeniai

Arkliai

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Chloridai |
| --- | --- |

—

Chloridai

| — | Gliukozė |
| --- | --- |

—

Gliukozė

Nuo vienos iki trijų dienų

Turi būti numatytos gairės, nurodančios atvejus, kuomet tinka pašarą vartoti.

Kai pašaras sudaro didelę dienos raciono dalį, turėtų būti numatytos gairės, kaip apsisaugoti nuo staigių pašaro pobūdžio pakeitimų rizikos.

Vartojimo instrukcijose turi būti nurodyta.

„Visada turi būti vandens.“

Mitybos atstatymas, pasveikimas

Didelė pagrindinių maistingųjų medžiagų ir lengvai virškinamų sudedamųjų dalių koncentracija

Arkliai

| — | Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus, įskaitant ir apdorotas |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinamos sudedamosios dalys, prireikus, įskaitant ir apdorotas

| — | Riebalinių rūgščių n–3 ir n–6 (jei pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Riebalinių rūgščių n–3 ir n–6 (jei pridėta) kiekis

Iki tada, kai atstatoma mityba

Turi būti numatytos gairės, nurodančios atvejus, kuriais tinka pašarą vartoti.

Tais atvejais, kai maitinima per vamzdelį, ant pakuotės, talpyklos ar etiketėje turi būti nurodyta.

„Vartoti tik esant veterinarinei priežiūrai.“

Kepenų funkcijai palaikyti, esant chroniškam kepenų nepakankamumui

Nedidelis aukštos kokybės baltymų kiekis ir labai lengvai virškinami angliavandeniai

Arkliai

| — | Baltymai ir skaidulinių medžiagų šaltiniai, įskaitant ir |
| --- | --- |

—

Baltymai ir skaidulinių medžiagų šaltiniai, įskaitant ir

| — | Lengvai virškinami angliavandeniai, prireikus, įskaitant apdorotus |
| --- | --- |

—

Lengvai virškinami angliavandeniai, prireikus, įskaitant apdorotus

| — | Metioninas |
| --- | --- |

—

Metioninas

| — | Cholinas |
| --- | --- |

—

Cholinas

| — | Riebalinės rūgšties n–3 (jei pridėta) kiekis |
| --- | --- |

—

Riebalinės rūgšties n–3 (jei pridėta) kiekis

Pradžioje iki šešių mėnesių

Turėtų būti numatytos gairės, nurodančios vartojimo būdus, įskaitant ir dažną negausų šėrimą.

Ant pakuotės, talpyklos ar etiketėje nurodyti.

„Prieš vartojant arba norint pratęsti vartojimą rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Inkstų funkcijai palaikyti, esant chroniškam inkstų nepakankamumui

Nedidelis labai kokybiškų baltymų kiekis ir mažai fosforo

Arkliai

| — | Baltymų šaltinis(-iai) |
| --- | --- |

—

Baltymų šaltinis(-iai)

| — | Kalcis |
| --- | --- |

—

Kalcis

| — | Fosforas |
| --- | --- |

—

Fosforas

| — | Kalis |
| --- | --- |

—

Kalis

| — | Magnis |
| --- | --- |

—

Magnis

| — | Natris |
| --- | --- |

—

Natris

Pradžioje iki šešių mėnesių

Ant pakuotės, talpyklos ar etiketėje nurodyti.

„Prieš vartojimą arba norint pratęsti vartojimą rekomenduojama pasitarti su veterinarijos specialistu.“

Naudojimo instrukcijose nurodyti

„Visada turi būti vandens.“

---

(1)  OL L 268, 2003 10 18, p. 29.

1

(2)  OL L 270, 1970 12 14, p. 1.

2

(3)  Prireikus gamintojas taip pat gali rekomenduoti šerti esant laikinam inkstų nepakankamumui.

3

(4)  Jeigu pašaras rekomenduojamas esant laikinam inkstų nepakankamumui, rekomenduojamas šėrimo laikas yra nuo 2 iki 4 savaičių.

4

(5)  Jeigu ėdalas skirtas katėms, konkretus mitybos tikslas gali būti įvardijamas taip: „kačių apatinių šlapimtakių susirgimams“ arba „kačių urologiniam sindromui – F. U. S“.

5

(6)  Jeigu pašaras skirtas naudoti esant konkrečiai netolerancijai, nuoroda į konkrečią netoleranciją gali būti pakeista žodžiais: „pašarinė žaliava ir maistinė medžiaga“.

6

(7)  Gamintojas gali nurodyti konkretų mitybos tikslą: „egzokrininis kasos nepakankamumas“.

7

(8)  Jei tai yra pašarai katėms, gamintojas, nurodydamas konkretų šėrimo tikslą, gali pridėti sakinį: „Kačių hepatitinė lipidozė“.

8

(9)  Terminas „ketozė“ gali būti pakeistas „acetonemija“.

9

(10)  Gamintojas gali taip pat rekomenduoti, kai gyvulys sveiksta po ketozės.

10

(11)  Kai pašaras skirtas pieninėms karvėms.

11

(12)  Kai pašaras skirtas avims.

12

(13)  Skiriant pašarą pieninėms karvėms: „ilgiausiai du mėnesius nuo laktacijos pradžios“.

13

(14)  Nurodyti konkrečią atrajotojų kategoriją.

14

(15)  Kai pašarinės medžiagos yra specialiai paruoštos specifiniams labai senų gyvulių poreikiams tenkinti (lengvai ryjamos sudedamosios dalys), turi būti užrašas „seniems gyvuliams“, papildantis gyvūnų rūšies ar kategorijos rodmenį.

15

---

II PRIEDAS

A   DALIS

Panaikinama direktyva ir jos vėlesni pakeitimai

(nurodyta 2 straipsnyje)

| Komisijos direktyva 94/39/EB | (OL L 207, 1994 8 10, p. 20) |
| --- | --- |
| Komisijos direktyva 95/9/EB | (OL L 91, 1995 4 22, p. 35) |
| Komisijos direktyva 2002/1/EB | (OL L 5, 2002 1 9, p. 8) |
| Komisijos direktyva 2008/4/EB | (OL L 6, 2008 1 10, p. 4) |

Komisijos direktyva 94/39/EB

(OL L 207, 1994 8 10, p. 20)

Komisijos direktyva 95/9/EB

(OL L 91, 1995 4 22, p. 35)

Komisijos direktyva 2002/1/EB

(OL L 5, 2002 1 9, p. 8)

Komisijos direktyva 2008/4/EB

(OL L 6, 2008 1 10, p. 4)

B   DALIS

Perkėlimo į nacionalinę teisę terminų sąrašas

(nurodytas 2 straipsnyje)

| Direktyva | Perkėlimo terminas |
| --- | --- |
| 94/39/EB | 1995 m. birželio 30 d. |
| 95/9/EB | 1995 m. birželio 30 d. |
| 2002/1/EB | 2002 m. lapkričio 20 d. |
| 2008/4/EB | 2008 m. liepos 30 d. |

Direktyva

Perkėlimo terminas

94/39/EB

1995 m. birželio 30 d.

95/9/EB

1995 m. birželio 30 d.

2002/1/EB

2002 m. lapkričio 20 d.

2008/4/EB

2008 m. liepos 30 d.

---

III PRIEDAS

Atitikmenų lentelė

| Direktyva 94/39/EB | Ši direktyva |
| --- | --- |
| 1 straipsnis | 1 straipsnis |
| 2 straipsnis | — |
| — | 2 straipsnis |
| 3 straipsnis | 3 straipsnis |
| — | 4 straipsnis |
| Priedas | I priedas |
| — | II priedas |
| — | III priedas |

Direktyva 94/39/EB

Ši direktyva

1 straipsnis

1 straipsnis

2 straipsnis

—

—

2 straipsnis

3 straipsnis

3 straipsnis

—

4 straipsnis

Priedas

I priedas

—

II priedas

—

III priedas

---

II Aktai, priimti remiantis EB ir (arba) Euratomo steigimo sutartimis, kurių skelbti neprivaloma

SPRENDIMAI

Taryba

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/23 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/23

---

TARYBOS SPRENDIMAS

2008 m. sausio 28 d.

dėl Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimo dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje sudarymo

(2008/202/EB)

EUROPOS SĄJUNGOS TARYBA,

atsižvelgdama į Europos bendrijos steigimo sutartį, ypač į jos 133 straipsnį kartu su 300 straipsnio 2 dalies pirmu sakiniu,

atsižvelgdama į Komisijos pasiūlymą,

kadangi:

| (1) | 1993 m. balandžio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos vardu pradėti derybas su kai kuriomis pagrindinėmis Europos bendrijos prekybos partnerėmis dėl muitinių bendradarbiavimo susitarimų. |
| --- | --- |

(1)

1993 m. balandžio 5 d. Taryba įgaliojo Komisiją Bendrijos vardu pradėti derybas su kai kuriomis pagrindinėmis Europos bendrijos prekybos partnerėmis dėl muitinių bendradarbiavimo susitarimų.

| (2) | Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje turėtų būti patvirtintas, |
| --- | --- |

(2)

Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje turėtų būti patvirtintas,

NUSPRENDĖ:

1 straipsnis

Europos bendrijos vardu patvirtinamas Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės susitarimas dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje.

Susitarimo tekstas pridedamas prie šio sprendimo.

2 straipsnis

Komisija, padedama valstybių narių atstovų, atstovauja Bendrijai Jungtiniame muitinių bendradarbiavimo komitete, įkurtame pagal susitarimo 21 straipsnį.

3 straipsnis

Tarybos pirmininkas įgaliojamas paskirti asmenis, įgaliotus pasirašyti susitarimą Bendrijos vardu.

4 straipsnis

Tarybos pirmininkas Bendrijos vardu pateikia susitarimo 22 straipsnyje numatytą pranešimą (1).

5 straipsnis

Šis sprendimas skelbiamas Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

Priimta Briuselyje, 2008 m. sausio 28 d.

Tarybos vardu

Pirmininkas

D. RUPEL

---

(1)  Susitarimo įsigaliojimo datą Tarybos Generalinis sekretoriatas paskelbs Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje.

1

Europos Sąjungos oficialiajame leidinyje

---

Europos bendrijos ir Japonijos Vyriausybės

SUSITARIMAS

dėl bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos muitinės veiklos srityje

EUROPOS BENDRIJA ir JAPONIJOS VYRIAUSYBĖ (toliau – Susitariančiosios Šalys),

ATSIŽVELGDAMOS į Japonijos ir Europos bendrijos (toliau šiame Susitarime – Bendrija) prekybinių ryšių svarbą ir siekdamos padėti darniai plėtoti šiuos abiems Susitariančiosioms Šalims naudingus ryšius,

MANYDAMOS, kad siekiant šio tikslo turėtų būti plėtojamas muitinių bendradarbiavimas;

ATSIŽVELGDAMOS į Susitariančiųjų Šalių muitinių bendradarbiavimo, susijusio su muitinės procedūromis, raidą,

LAIKYDAMOS, kad muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai kenkia abiejų Susitariančiųjų Šalių ekonominiams, fiskaliniams ir prekybiniams interesams, ir suprasdamos, kaip svarbu užtikrinti, kad muitai ir kiti mokesčiai būtų tiksliai apskaičiuojami,

ĮSITIKINUSIOS, kad priemonės, kurių imamasi siekiant užkirsti kelią tokiems veiksmams, gali būti veiksmingesnės bendradarbiaujant jų muitinių institucijoms,

PRIPAŽINDAMOS muitinės institucijų ir muitinės procedūrų svarbą skatinant prekybos lengvinimą,

ATSIŽVELGDAMOS į abiejų Susitariančiųjų Šalių didelius įsipareigojimus imtis su muitinėmis susijusių veiksmų ir bendradarbiauti kovojant su intelektinės nuosavybės teisių pažeidimais,

ATSIŽVELGDAMOS į Susitariančiųjų Šalių prisiimtus arba jau vykdomus įsipareigojimus pagal tarptautines konvencijas ir į Pasaulio prekybos organizacijos (toliau – PPO) vykdomą su muitinėmis susijusią veiklą,

ATSIŽVELGDAMOS į 1953 m. gruodžio 5 d. Muitinių bendradarbiavimo tarybos (toliau – MBT) rekomendacijas dėl administracinės tarpusavio pagalbos,

KADANGI 1991 m. bendrojoje deklaracijoje dėl Europos bendrijos bei jos valstybių narių ir Japonijos santykių pateiktos bendrosios santykių gairės ir nustatyti procedūriniai tikslai siekti dar glaudesnių santykių,

SUSITARĖ:

I   ANTRAŠTINĖ DALIS

BENDROSIOS NUOSTATOS

1 straipsnis

Sąvokų apibrėžtys

Šiame Susitarime:

| a) | muitų teisės aktai – tai visi Japonijos ir Bendrijos teisės aktai, reglamentuojantys prekių importą, eksportą ir tranzitą, visų kitų muitinės procedūrų įforminimą prekėms, įskaitant muitinės institucijų kompetencijai priklausančias draudimo, ribojimo ir tikrinimo priemones; |
| --- | --- |

a)

muitų teisės aktai – tai visi Japonijos ir Bendrijos teisės aktai, reglamentuojantys prekių importą, eksportą ir tranzitą, visų kitų muitinės procedūrų įforminimą prekėms, įskaitant muitinės institucijų kompetencijai priklausančias draudimo, ribojimo ir tikrinimo priemones;

| b) | Susitariančiosios Šalies teisės aktai ir kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktai – atsižvelgiant į kontekstą, tai Japonijos teisės aktai arba Bendrijos teisės aktai; |
| --- | --- |

b)

Susitariančiosios Šalies teisės aktai ir kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktai – atsižvelgiant į kontekstą, tai Japonijos teisės aktai arba Bendrijos teisės aktai;

| c) | muitinės institucija – Japonijoje tai Finansų ministerija, o Bendrijoje tai už muitinės reikalus atsakingos Europos Bendrijų Komisijos kompetentingos tarnybos ir Bendrijai priklausančių valstybių narių muitinių institucijos; |
| --- | --- |

c)

muitinės institucija – Japonijoje tai Finansų ministerija, o Bendrijoje tai už muitinės reikalus atsakingos Europos Bendrijų Komisijos kompetentingos tarnybos ir Bendrijai priklausančių valstybių narių muitinių institucijos;

| d) | prašančioji institucija – Susitariančiosios Šalies muitinės institucija, kuri remdamasi šiuo Susitarimu pateikia prašymą suteikti pagalbą; |
| --- | --- |

d)

prašančioji institucija – Susitariančiosios Šalies muitinės institucija, kuri remdamasi šiuo Susitarimu pateikia prašymą suteikti pagalbą;

| e) | institucija, į kurią kreipiamasi – Susitariančiosios Šalies muitinės institucija, kuri gauna remiantis šiuo Susitarimu pateiktą prašymą suteikti pagalbą; |
| --- | --- |

e)

institucija, į kurią kreipiamasi – Susitariančiosios Šalies muitinės institucija, kuri gauna remiantis šiuo Susitarimu pateiktą prašymą suteikti pagalbą;

| f) | asmens duomenys – tai visa informacija, susijusi su asmeniu, kurio tapatybė yra nustatyta arba turi būti nustatyta; |
| --- | --- |

f)

asmens duomenys – tai visa informacija, susijusi su asmeniu, kurio tapatybė yra nustatyta arba turi būti nustatyta;

| g) | muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai – tai bet koks muitų teisės aktų pažeidimas ar bandymas juos pažeisti; |
| --- | --- |

g)

muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai – tai bet koks muitų teisės aktų pažeidimas ar bandymas juos pažeisti;

| h) | asmuo – tai bet kuris fizinis asmuo, juridinis asmuo arba bet kuris juridinio asmens statuso neturintis subjektas, įsteigtas arba suformuotas pagal kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktus ir importuojantis, eksportuojantis arba vežantis tranzitu prekes; ir |
| --- | --- |

h)

asmuo – tai bet kuris fizinis asmuo, juridinis asmuo arba bet kuris juridinio asmens statuso neturintis subjektas, įsteigtas arba suformuotas pagal kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktus ir importuojantis, eksportuojantis arba vežantis tranzitu prekes; ir

| i) | informacija – tai duomenys, dokumentai, ataskaitos ir kiti visokių formų pranešimai, įskaitant elektronines jų kopijas. |
| --- | --- |

i)

informacija – tai duomenys, dokumentai, ataskaitos ir kiti visokių formų pranešimai, įskaitant elektronines jų kopijas.

2 straipsnis

Teritorinis taikymas

Šis Susitarimas taikomas Japonijos teritorijoje, kurioje galioja jos muitų teisės aktai, ir teritorijose, kuriose taikoma Europos bendrijos steigimo sutartis, laikantis toje sutartyje nustatytų sąlygų.

3 straipsnis

Įgyvendinimas

Susitariančiosios Šalys įgyvendina šį Susitarimą vadovaudamosi kiekvienos iš Susitariančiųjų Šalių teisės aktais ir atsižvelgdamos į savo muitinių institucijų išteklius.

4 straipsnis

Bendradarbiavimo aprėptis

1.   Pagal šį Susitarimą muitinių bendradarbiavimas apima visus klausimus, susijusius su muitų teisės aktų taikymu.

2.   Susitariančiosios Šalys įsipareigoja, kad jų muitinių institucijos bendradarbiaus. Susitariančiosios Šalys visų pirma bendradarbiauja:

| a) | sukurdamos ir naudodamos ryšių kanalus tarp savo muitinių institucijų, siekdamos palengvinti ir užtikrinti saugų ir greitą keitimąsi informacija; |
| --- | --- |

a)

sukurdamos ir naudodamos ryšių kanalus tarp savo muitinių institucijų, siekdamos palengvinti ir užtikrinti saugų ir greitą keitimąsi informacija;

| b) | lengvindamos veiksmingą savo muitinių institucijų veiklos koordinavimą; ir |
| --- | --- |

b)

lengvindamos veiksmingą savo muitinių institucijų veiklos koordinavimą; ir

| c) | spręsdamos visus kitus administracinius su šiuo Susitarimu susijusius klausimus, kuriuos sprendžiant kartais gali prireikti bendrų veiksmų. |
| --- | --- |

c)

spręsdamos visus kitus administracinius su šiuo Susitarimu susijusius klausimus, kuriuos sprendžiant kartais gali prireikti bendrų veiksmų.

3.   Be to, Susitariančiosios Šalys įsipareigoja, kad jų muitinių institucijos bendradarbiaudamos dės pastangas, kad laikantis tarptautinių standartų muitų srityje būtų kuriamos prekybos lengvinimo priemonės.

5 straipsnis

Pagalbos aprėptis

1.   Susitariančiosios Šalys, veikdamos per savo muitinės institucijas, tiek, kiek leidžia jų kompetencija ir turimi ištekliai, šiame Susitarime nustatytu būdu ir sąlygomis teikia viena kitai pagalbą, siekdamos užtikrinti tinkamą muitų teisės aktų taikymą, visų pirma užkirsti kelią tuos teisės aktus pažeidžiantiems veiksmams, atlikti šių veiksmų tyrimus ir kovoti su jais.

2.   Pagalbą muitinės veiklos srityje pagal šį Susitarimą teikia Susitariančiųjų Šalių muitinių institucijos, kompetentingos taikyti šį Susitarimą. Tai nepažeidžia nė vienos Susitariančiosios Šalies pagal tarptautinius susitarimus arba jos teisės aktus nustatytų teisių ar įsipareigojimų dėl tarpusavio pagalbos baudžiamosiose bylose. Ji taip pat netaikoma tai informacijai, kuri gaunama pasinaudojus galiomis teisminės institucijos prašymu.

3.   Šis Susitarimas netaikomas pagalbai, skirtai muitams, mokesčiams ar baudoms išieškoti.

6 straipsnis

Ryšys su kitais tarptautiniais susitarimais

1.   Šio Susitarimo nuostatos neturi įtakos nė vienos Susitariančiosios Šalies teisėms ir pareigoms, kurias ji turi pagal kurį nors kitą tarptautinį susitarimą.

2.   Nepaisant 1 dalies nuostatų, šio Susitarimo nuostatos yra viršesnės už bet kurio dvišalio susitarimo dėl muitinių bendradarbiavimo ir administracinės tarpusavio pagalbos, kuris buvo ar gali būti sudarytas tarp atskirų Bendrijos valstybių narių ir Japonijos, nuostatas, jei pastarojo susitarimo nuostatos yra nesuderinamos su šio Susitarimo nuostatomis.

3.   Šio Susitarimo nuostatos neturi įtakos Bendrijos nuostatoms, reglamentuojančioms kompetentingų Komisijos tarnybų ir Bendrijos valstybių narių muitinių institucijų tarpusavio informacijos perdavimą, kai perduodama pagal šį Susitarimą gauta informacija, kuri gali būti svarbi Bendrijai.

II   ANTRAŠTINĖ DALIS

MUITINIŲ BENDRADARBIAVIMAS

7 straipsnis

Bendradarbiavimas muitinės procedūrų srityje

Siekdamos lengvinti teisėtą prekių judėjimą, muitinių institucijos, remdamosi šio Susitarimo nuostatomis, keičiasi informacija ir patirtimi, susijusia su priemonėmis, skirtomis muitinių darbo metodams bei procedūroms tobulinti, ir su kompiuterizuotomis sistemomis.

8 straipsnis

Techninis bendradarbiavimas

Muitinės institucijos gali teikti techninę pagalbą ir keistis personalu bei patirtimi, susijusia su muitinių darbo metodų ir procedūrų tobulinimo priemonėmis ir su kompiuterizuotomis sistemomis, kad pasiektų šiuos tikslus remdamosi šio Susitarimo nuostatomis.

9 straipsnis

Diskusijos tarptautinėse organizacijose

Muitinių institucijos stengiasi plėtoti ir stiprinti savo bendradarbiavimą abiems šalims svarbiose srityse, siekdamos palengvinti diskusijas muitinių veiklos klausimais tarptautinėse organizacijose, pvz., MBT ir PPO.

III   ANTRAŠTINĖ DALIS

ADMINISTRACINĖ TARPUSAVIO PAGALBA

10 straipsnis

Pagalba pateikus prašymą

1.   Prašančiajai institucijai paprašius, institucija, į kurią kreipiamasi, suteikia jai visą svarbią informaciją, kuri gali jai padėti užtikrinti, kad Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktai būtų teisingai taikomi, įskaitant informaciją apie nustatytą ar suplanuotą veiklą, kuri yra ar galėtų būti muitų teisės aktus pažeidžiantis veiksmas.

Pateikus prašymą institucija, į kurią kreipiamasi, suteikia prašančiajai institucijai informaciją apie veiklą, kuria gali būti pažeidžiami Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktai, pavyzdžiui, neteisingas muitinės deklaracijas ir prekių kilmės sertifikatus, sąskaitas faktūras ar kitus dokumentus, kurie, kaip yra žinoma, yra neteisingi ar suklastoti arba įtariama, kad jie tokie yra.

2.   Prašančiajai institucijai paprašius, institucija, į kurią kreipiamasi, ją informuoja:

| a) | ar prekės, eksportuotos iš vienos Susitariančiosios Šalies teritorijos, buvo tinkamai importuotos į kitą, prireikus nurodydama prekėms taikytą muitinės procedūrą; ir |
| --- | --- |

a)

ar prekės, eksportuotos iš vienos Susitariančiosios Šalies teritorijos, buvo tinkamai importuotos į kitą, prireikus nurodydama prekėms taikytą muitinės procedūrą; ir

| b) | ar prekės, importuotos į vienos Susitariančiosios Šalies teritoriją, buvo tinkamai eksportuotos iš kitos, prireikus nurodydama prekėms taikytą muitinės procedūrą. |
| --- | --- |

b)

ar prekės, importuotos į vienos Susitariančiosios Šalies teritoriją, buvo tinkamai eksportuotos iš kitos, prireikus nurodydama prekėms taikytą muitinės procedūrą.

3.   Prašančiajai institucijai paprašius, institucija, į kurią kreipiamasi, vadovaudamasi Susitariančiosios Šalies, kurioje yra institucija, į kurią kreipiamasi, teisės aktais, specialiai prižiūri ir suteikia informaciją apie:

| a) | asmenis, kai yra pagrindo manyti, kad jie dalyvauja arba dalyvavo Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; |
| --- | --- |

a)

asmenis, kai yra pagrindo manyti, kad jie dalyvauja arba dalyvavo Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose;

| b) | vietas, kur prekės yra arba gali būti saugomos ar surenkamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad šios prekės yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; |
| --- | --- |

b)

vietas, kur prekės yra arba gali būti saugomos ar surenkamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad šios prekės yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose;

| c) | prekes, kurios yra arba gali būti vežamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad jos yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; ir |
| --- | --- |

c)

prekes, kurios yra arba gali būti vežamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad jos yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; ir

| d) | transporto priemones, kurios yra arba gali būti naudojamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad jos yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose. |
| --- | --- |

d)

transporto priemones, kurios yra arba gali būti naudojamos tokiu būdu, kad yra pagrindo manyti, kad jos yra skirtos naudoti Susitariančiosios Šalies, kurioje yra prašančioji institucija, muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose.

11 straipsnis

Savanoriška pagalba

Susitariančiosios Šalys padeda viena kitai savo iniciatyva ir kiekviena vadovaudamasi savo teisės aktais, jei jos mano, kad to reikia, kad muitų teisės aktai būtų tinkamai taikomi, ypač situacijose, kuriose galėtų būti padaryta didelė žala ekonomikai, visuomenės sveikatai, visuomenės saugumui ar panašiam gyvybiškai svarbiam kitos Susitariančiosios Šalies interesui, visų pirma teikdamos viena kitai informaciją, susijusią su:

| a) | veikla, kuri yra arba atrodo, kad yra muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai, ir kuri gali būti svarbi kitai Susitariančiajai Šaliai; |
| --- | --- |

a)

veikla, kuri yra arba atrodo, kad yra muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai, ir kuri gali būti svarbi kitai Susitariančiajai Šaliai;

| b) | naujais būdais ar metodais, taikomais vykdant muitų teisės aktus pažeidžiančius veiksmus; |
| --- | --- |

b)

naujais būdais ar metodais, taikomais vykdant muitų teisės aktus pažeidžiančius veiksmus;

| c) | prekėmis, kurios, kaip yra žinoma, yra naudojamos muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; |
| --- | --- |

c)

prekėmis, kurios, kaip yra žinoma, yra naudojamos muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose;

| d) | asmenimis, apie kuriuos yra pagrindo manyti, kad jie dalyvauja arba dalyvavo muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; ir |
| --- | --- |

d)

asmenimis, apie kuriuos yra pagrindo manyti, kad jie dalyvauja arba dalyvavo muitų teisės aktus pažeidžiančiuose veiksmuose; ir

| e) | transporto priemonėmis, apie kurias yra pagrindo manyti, kad jos buvo, yra arba gali būti naudojamos muitų teisės aktus pažeidžiantiems veiksmams. |
| --- | --- |

e)

transporto priemonėmis, apie kurias yra pagrindo manyti, kad jos buvo, yra arba gali būti naudojamos muitų teisės aktus pažeidžiantiems veiksmams.

12 straipsnis

Prašymų suteikti pagalbą forma ir turinys

1.   Prašymai pagal šį Susitarimą pateikiami raštu. Kartu pateikiami dokumentai, reikalingi, kad prašymas būtų patenkintas. Jeigu susidaro tokia padėtis, kad būtina skubėti, gali būti priimamas ir prašymas žodžiu, tačiau jis nedelsiant turi būti patvirtintas raštu.

2.   Pagal 1 dalį pateikiamuose prašymuose pateikiama ši informacija:

| a) | prašančioji institucija; |
| --- | --- |

a)

prašančioji institucija;

| b) | veiksmai, kurių prašoma imtis; |
| --- | --- |

b)

veiksmai, kurių prašoma imtis;

| c) | prašymo objektas ir priežastys; |
| --- | --- |

c)

prašymo objektas ir priežastys;

| d) | kuo tikslesnės ir išsamesnės nuorodos apie asmenis, kurie yra tyrimų objektai; |
| --- | --- |

d)

kuo tikslesnės ir išsamesnės nuorodos apie asmenis, kurie yra tyrimų objektai;

| e) | svarbiausių faktų ir atliktų tyrimų santrauka; ir |
| --- | --- |

e)

svarbiausių faktų ir atliktų tyrimų santrauka; ir

| f) | susiję teisiniai dalykai. |
| --- | --- |

f)

susiję teisiniai dalykai.

3.   Prašymas pateikiamas institucijai, į kurią kreipiamasi, ir prašančiajai institucijai priimtina kalba. Jei reikia, šis reikalavimas gali būti taikomas visiems dokumentams, pateikiamiems kartu su pagal 1 dalį pateikiamu prašymu.

4.   Jei prašymas neatitinka pirmiau išdėstytų oficialių reikalavimų, gali būti reikalaujama, kad jis būtų pataisytas arba papildytas; tokiu atveju institucija, į kurią kreipiamasi, gali imtis atsargumo priemonių.

13 straipsnis

Prašymų vykdymas

1.   Siekdama patenkinti prašymą suteikti pagalbą, institucija, į kurią kreipiamasi, tiek, kiek leidžia jos kompetencija ir turimi ištekliai, imasi visų pagrįstų priemonių: suteikia turimą informaciją, atlieka tinkamus tyrimus arba juos organizuoja.

2.   Prašymai suteikti pagalbą vykdomi pagal Susitariančiosios Šalies, kurioje yra institucija, į kurią kreipiamasi, teisės aktus.

3.   Tinkamai įgalioti prašančiosios institucijos pareigūnai, gavę institucijos, į kurią kreipiamasi, leidimą ir laikydamiesi jos nustatytų sąlygų, gali gauti iš institucijos, į kurią kreipiamasi, įstaigų informaciją apie veiksmus, kurie yra arba gali būti muitų teisės aktus pažeidžiantys veiksmai, kurios prašančiajai institucijai reikia siekiant šiame Susitarime nustatytų tikslų.

4.   Deramai įgalioti prašančiosios institucijos pareigūnai, gavę institucijos, į kurią kreipiamasi, leidimą ir laikydamiesi jos nustatytų sąlygų, gali dalyvauti atliekant pastarosios institucijos jurisdikcijai priklausančių konkrečių atvejų tyrimus.

5.   Tuo atveju, jei prašymas negali būti patenkintas, prašančiajai institucijai apie tai nedelsiant pranešama ir nurodomos priežastys. Kartu su šiuo pranešimu gali būti pateikiama kitokia svarbi informacija, kurią institucija, į kurią kreipiamasi, mano esant naudingą prašančiajai institucijai.

6.   Institucija, į kurią kreipiamasi, prašančiosios institucijos paprašyta, ir kai tai jai atrodo tinkama, praneša prašančiajai institucijai apie tai, kur ir kada ji imsis veiksmų atsakydama į pagalbos prašymą, kad tokią veiklą galima būtų koordinuoti.

14 straipsnis

Informacijos pateikimo forma

1.   Institucija, į kurią kreipiamasi, raštu praneša prašančiajai institucijai apie tyrimų rezultatus ir kartu pateikia susijusius dokumentus ir kitus duomenis.

2.   Ši informacija gali būti perduodama kompiuterinėje laikmenoje.

15 straipsnis

Įsipareigojimų teikti pagalbą išimtys

1.   Teikti pagalbą gali būti atsisakyta, delsiama arba ji gali būti teikiama tik įvykdžius tam tikras sąlygas ar reikalavimus, jeigu, Susitariančiosios Šalies, kurioje yra institucija, į kurią kreipiamasi, manymu, jos teikimas pagal šį Susitarimą galėtų pažeisti Bendrijos valstybės arba Japonijos narės suverenumą arba saugumą, viešąją tvarką ar kitus esminius interesus kaip nurodyta 16 straipsnio 2 dalyje.

Visų pirma kiekviena Susitariančioji Šalis gali riboti kitai Susitariančiajai Šaliai teikiamą informaciją, jei pastaroji Susitariančioji Šalis negali užtikrinti pirmajai Susitariančiajai Šaliai, kad bus laikomasi jos prašomo konfidencialumo, arba kad informacija bus naudojama tik jos nurodytais tikslais.

2.   Institucija, į kurią kreipiamasi, gali delsti suteikti pagalbą remdamasi tuo, kad tai gali trukdyti vykstančiam tyrimui, įskaitant tyrimus, kuriuos atlieka atitinkamos teisėsaugos institucijos, teisminį persekiojimą arba teismo ir administracinius procesus. Tokiu atveju institucija, į kurią kreipiamasi, konsultuojasi su prašančiąja institucija, siekdama nustatyti, ar institucija, į kurią kreipiamasi, gali suteikti pagalbą institucijos, į kurią kreipiamasi, nustatytomis sąlygomis.

3.   Jei prašančioji institucija prašo pagalbos, kurios ji pati paprašyta negalėtų suteikti, savo prašyme ji atkreipia dėmesį į šį faktą. Tada institucija, į kurią kreipiamasi, turi nuspręsti, kaip atsakyti į tokį prašymą.

4.   1 ir 2 dalyje nurodytais atvejais institucijos, į kurią kreipiamasi, sprendimas ir jo motyvai turi būti nedelsiant pranešti prašančiajai institucijai.

16 straipsnis

Keitimasis informacija ir konfidencialumas

1.   Visa vadovaujantis šiuo Susitarimu perduodama informacija laikoma konfidencialia informacija, atsižvelgiant į kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktus, ir ji saugoma taip, kaip būtų saugoma tokio pobūdžio informacija pagal atitinkamus Susitariančiosios Šalies, kurios muitinės institucija ją gavo, ir atitinkamus Bendrijos institucijų taikomus teisės aktus, nebent informaciją suteikusi Susitariančioji Šalis duoda išankstinį leidimą atskleisti tą informaciją.

2.   Asmens duomenimis galima keistis tik tuo atveju, jei Susitariančioji Šalis, kuri gali juos gauti, įsipareigoja saugoti tokius duomenis ne blogiau, negu jie tokiu atveju būtų saugomi tuos duomenis galinčioje pateikti Susitariančiojoje Šalyje. Susitariančioji Šalis, kuri gali pateikti informaciją, nenustato jokių reikalavimų, kurie apsunkintų labiau nei tie, kurie jos pačios jurisdikcijoje taikomi tai informacijai.

Susitariančiosios Šalys perduoda viena kitai informaciją apie kiekvienos Susitariančiosios Šalies teisės aktus, įskaitant, jei tinka, tuos, kurie galioja Bendrijos valstybėse narėse.

3.   Gauta informacija naudojama tik šio Susitarimo tikslams. Kai viena iš Susitariančiųjų Šalių nori naudoti tokią informaciją kitiems tikslams, ji turi iš anksto gauti informaciją suteikusios muitinės institucijos rašytinį sutikimą. Po to duomenys naudojami laikantis tos institucijos nustatytų apribojimų.

4.   3 dalis nekliudo pagal šį Susitarimą gautos informacijos naudoti kaip įrodymus administraciniame procese, pradėtame dėl muitų teisės aktus pažeidžiančių veiksmų. Todėl Susitariančiosios Šalys pagal šio Susitarimo nuostatas gautą informaciją gali naudoti kaip įrodymus savo protokoluose, ataskaitose ir parodymuose bei vykstant administraciniam procesui. Šią informaciją suteikusi muitinės institucija informuojama apie tokį panaudojimą.

5.   Nepaisant šio straipsnio 3 dalies, jeigu informaciją teikianti muitinės institucija nenurodo kitaip, informaciją gaunanti muitinės institucija pagal šį Susitarimą gali gautą informaciją perduoti Susitariančiosios Šalies, kurioje ji yra, atitinkamoms teisėsaugos institucijoms. Šios institucijos gali šią informaciją naudoti tik tam, kad muitų teisės aktai būtų tinkamai taikomi, ir laikosi šio Susitarimo 16 ir 17 straipsniuose nustatytų sąlygų.

6.   Šis straipsnis nekliudo naudoti ar skleisti informaciją, jei įsipareigojimas tai daryti yra nustatytas Susitariančiosios Šalies, kurios muitinės institucija gavo informaciją, teisės aktuose. Jei įmanoma, ši muitinės institucija iš anksto praneša apie tokį informacijos skleidimą informaciją teikiančiai muitinės institucijai.

Jeigu informaciją teikianti Susitariančioji Šalis nėra leidusi daryti kitaip, informaciją gaunanti Susitariančioji Šalis, jei tinka, naudoja visas įmanomas priemones, numatytas šios šalies teisės aktuose, kad būtų išlaikytas informacijos konfidencialumas ir apsaugoti asmens duomenys, jei informacija perduodama trečiajai šaliai arba kitoms institucijoms.

17 straipsnis

Baudžiamasis procesas

Informacijos, kurią vienos Susitariančiosios Šalies muitinės institucija pagal šį Susitarimą teikia kitos Susitariančiosios Šalies muitinės institucijai, pastaroji Susitariančioji Šalis nenaudoja teismo arba teisėjo vykdomame baudžiamajame procese.

18 straipsnis

Pagalbos išlaidos

1.   Su šio Susitarimo taikymu susijusios išlaidos tenka atitinkamoms Susitariančiosioms Šalims.

2.   Jei tenkinant prašymą paaiškėja, kad tam reikės itin didelių išlaidų, muitinės institucijos konsultuojasi, siekdamos nustatyti sąlygas, kuriomis galima būtų tęsti prašymo vykdymą.

IV   ANTRAŠTINĖ DALIS

BAIGIAMOSIOS NUOSTATOS

19 straipsnis

Pavadinimai

Šio Susitarimo antraštinių dalių ir straipsnių pavadinimai įrašyti tik tam, kad būtų patogiau daryti į juos nuorodas, ir jie neturi įtakos šio Susitarimo aiškinimui.

20 straipsnis

Konsultacijos

Visi klausimai ar ginčai, susiję su šio Susitarimo aiškinimu ar įgyvendinimu, sprendžiami Susitariančiųjų Šalių tarpusavio konsultacijomis.

21 straipsnis

Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas

1.   Įsteigiamas Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas, kurį sudaro Japonijos Finansų ministerijos ir Užsienio reikalų ministerijos pareigūnai ir Europos bendrijos pareigūnai, atsakingi už muitinės reikalus. Kiti abiejų Susitariančiųjų Šalių pareigūnai, turintys reikiamos patirties aptariamais klausimais, gali būti įtraukti į komitetą ad hoc pagrindu. Jie susitinka abipusiu sutarimu nustatytoje vietoje, sutartą dieną ir turėdami darbotvarkę, dėl kurios yra susitarę.

2.   Jungtinis muitinių bendradarbiavimo komitetas be kita ko:

| a) | prižiūri, kad šis Susitarimas tinkamai veiktų; |
| --- | --- |

a)

prižiūri, kad šis Susitarimas tinkamai veiktų;

| b) | vadovaudamasis šio Susitarimo tikslais, imasi priemonių, reikalingų muitinių bendradarbiavimui; |
| --- | --- |

b)

vadovaudamasis šio Susitarimo tikslais, imasi priemonių, reikalingų muitinių bendradarbiavimui;

| c) | keičiasi nuomonėmis dėl visų abiems šalims svarbių klausimų, susijusių su muitinių bendradarbiavimu, įskaitant būsimas priemones ir joms būtinus išteklius; |
| --- | --- |

c)

keičiasi nuomonėmis dėl visų abiems šalims svarbių klausimų, susijusių su muitinių bendradarbiavimu, įskaitant būsimas priemones ir joms būtinus išteklius;

| d) | rekomenduoja, kokių priemonių imtis, kad būtų pasiekti šio Susitarimo tikslai; ir |
| --- | --- |

d)

rekomenduoja, kokių priemonių imtis, kad būtų pasiekti šio Susitarimo tikslai; ir

| e) | priima savo vidaus darbo tvarkos taisykles. |
| --- | --- |

e)

priima savo vidaus darbo tvarkos taisykles.

22 straipsnis

Įsigaliojimas ir trukmė

1.   Šis Susitarimas įsigalioja pirmą kito mėnesio dieną po to, kai Susitariančiosios Šalys pasikeičia diplomatinėmis notomis ir taip praneša viena kitai apie šiam tikslui reikalingų procedūrų užbaigimą.

2.   Šis Susitarimas gali būti iš dalies pakeistas abipusiu Susitariančiųjų Šalių sutarimu, joms pasikeitus diplomatinėmis notomis. Jeigu Susitariančiosios Šalys nesusitaria kitaip, pakeitimai įsigalioja 1 dalyje paminėtomis sąlygomis.

3.   Kiekviena Susitariančioji Šalis gali nutraukti šį Susitarimą raštu pranešusi apie tai kitai šaliai. Nutraukimas įsigalioja po trijų mėnesių nuo pranešimo kitai Susitariančiajai Šaliai dienos. Iki Susitarimo nutraukimo gauti pagalbos prašymai vykdomi pagal šio Susitarimo nuostatas.

23 straipsnis

Autentiški tekstai

Šis Susitarimas sudarytas dviem egzemplioriais anglų, bulgarų, čekų, danų, estų, graikų, ispanų, italų, latvių, lenkų, lietuvių, maltiečių, olandų, portugalų, prancūzų, rumunų, slovakų, slovėnų, suomių, švedų, vengrų, vokiečių ir japonų kalbomis. Visi tekstai yra autentiški. Neatitikimo atveju pirmenybė prieš kitų kalbų tekstus teikiama tekstams anglų ir japonų kalbomis.

Tai paliudydami, toliau nurodyti tinkamai įgalioti atstovai pasirašė šį Susitarimą.

Priimta Briuselyje, 2008 m. sausio trisdešimtą dieną

Europos bendrijos vardu

Image

Image

Japonijos Vyriausybės vardu

Image

---

IV Kiti aktai

EUROPOS EKONOMINĖ ERDVĖ

ELPA Priežiūros tarnyba

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/30 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/30

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 329/05/COL

2005 m. gruodžio 20 d.

kuriame 54-tą kartą iš dalies keičiamos procedūrinės ir esminės taisyklės valstybės pagalbos srityje ir pateikiamas pasiūlymas dėl atitinkamų priemonių

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą (1), ypač į jo 61–63 straipsnius ir 26 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo (2), ypač į jo 24 straipsnį, 5 straipsnio 2 dalies b punktą, 3 protokolo I dalies 1 straipsnį ir 3 protokolo II dalies 18–19 straipsnius,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 24 straipsnį ELPA priežiūros institucija įgyvendina EEE susitarimo nuostatas dėl valstybės pagalbos,

KADANGI pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 5 straipsnio 2 dalies b punktą ELPA priežiūros institucija teikia pranešimus arba gaires dėl klausimų, nagrinėjamų EEE susitarime, jei tai aiškiai numatyta tame Susitarime arba Institucijos ir Teismo susitarime arba jei ELPA priežiūros institucija mano, kad tai būtina,

PRISIMINDAMA Procedūrines ir esmines taisykles valstybės pagalbos srityje (3), kurias 1994 m. sausio 19 d. priėmė ELPA priežiūros institucija (4),

KADANGI 2005 m. rugsėjo 6 d. Europos Komisija priėmė naują komunikatą, kuriame nustatyti valstybės pagalbos taisyklių taikymo oro uostų finansavimui ir valstybės pagalbai oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti principai (5),

KADANGI šis komunikatas taip pat svarbus Europos ekonominei erdvei,

KADANGI reikia užtikrinti vienodą EEE valstybės pagalbos taisyklių taikymą visoje Europos ekonominėje erdvėje,

KADANGI pagal EEE susitarimo XV priedo pabaigoje esančio skyriaus „BENDROSIOS NUOSTATOS“ II punktą, ELPA priežiūros institucija, pasikonsultavusi su Komisija, turi priimti teisės aktus, atitinkančius Europos Komisijos priimtus aktus,

PASIKONSULTAVUSI su Europos Komisija,

PRISIMINDAMA, kad šiuo klausimu 2005 m. lapkričio 7 d. daugiašaliame susitikime ELPA priežiūros institucija konsultavosi su ELPA valstybėmis,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

| 1. | Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują 30A skyrių dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti. Naujasis skyrius yra pateikiamas šio sprendimo I priede. Siūlomos šio sprendimo I priede pateiktos atitinkamos priemonės. |
| --- | --- |

1.

Valstybės pagalbos gairės iš dalies keičiamos įtraukiant naują 30A skyrių dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti. Naujasis skyrius yra pateikiamas šio sprendimo I priede. Siūlomos šio sprendimo I priede pateiktos atitinkamos priemonės.

| 2. | ELPA valstybės informuojamos raštu, pridedant šio sprendimo ir priedo kopiją. Reikalaujama, kad iki 2006 m. birželio 1 d. ELPA valstybės pareikštų pritarimą pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių. |
| --- | --- |

2.

ELPA valstybės informuojamos raštu, pridedant šio sprendimo ir priedo kopiją. Reikalaujama, kad iki 2006 m. birželio 1 d. ELPA valstybės pareikštų pritarimą pasiūlymui dėl atitinkamų priemonių.

| 3. | Pagal EEE susitarimo 27 protokolo d punktą Europos Komisija informuojama jai pateikiant šio sprendimo ir jo priedo kopiją. |
| --- | --- |

3.

Pagal EEE susitarimo 27 protokolo d punktą Europos Komisija informuojama jai pateikiant šio sprendimo ir jo priedo kopiją.

| 4. | Sprendimas ir I priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede. |
| --- | --- |

4.

Sprendimas ir I priedas skelbiami Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede.

| 5. | Jei ELPA valstybės sutinka su pasiūlymu dėl atitinkamų priemonių, Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede skelbiamas glaustas pranešimas (pridedamas šio sprendimo II priede). |
| --- | --- |

5.

Jei ELPA valstybės sutinka su pasiūlymu dėl atitinkamų priemonių, Europos Sąjungos oficialiojo leidinio EEE dalyje ir EEE priede skelbiamas glaustas pranešimas (pridedamas šio sprendimo II priede).

| 6. | Autentiškas sprendimo tekstas yra anglų kalba. |
| --- | --- |

6.

Autentiškas sprendimo tekstas yra anglų kalba.

Priimta Briuselyje, 2005 m. gruodžio 20 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Einar M. BULL

Pirmininkas

Kurt JÄGER

Kolegijos narys

---

(1)  Toliau – EEE susitarimas.

1

(2)  Toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas.

2

(3)  Toliau – Valstybės pagalbos gairės.

3

(4)  Iš pradžių paskelbtas OL L 231, 1994 9 3, ir tą pačią dieną OL EEE priede Nr. 32. Atnaujintos Valstybės pagalbos gairės pateikiamos Institucijos tinklalapyje: www.eftasurv.int

4

(5)  Bendrijos gairės dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti (OL C 312, 2005 12 9, p. 1).

5

---

PRIEDAS

„30A.   ORO UOSTŲ FINANSAVIMAS IR VALSTYBĖS PAGALBA ORO TRANSPORTO BENDROVIŲ VEIKLAI IŠ REGIONINIŲ ORO UOSTŲ PRADĖTI

30A.1.   Įžanga

30A.1.1.   Bendrosios aplinkybės

| (1) | Europos Bendrijų Komisija (toliau – Europos Komisija arba Komisija) pateikė komunikatą dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti, kuris yra plano sukurti bendrą Europos oro erdvę dalis. Taigi, nuo 1993 m. ES ir nuo 1994 m. EEE galiojanti šios rinkos liberalizavimo priemonių visuma, vadinama trečiuoju paketu, kiekvienam oro vežėjui, turinčiam EEE licenciją, sudarė galimybę nuo 1997 m. balandžio mėn. patekti į EEE susitarimu nustatytą erdvę be jokių, įskaitant tarifinius, apribojimų (1). Todėl pageidaujančios EEE valstybės, siekiančios užtikrinti, kad visoje jų teritorijoje piliečiams nuolat būtų teikiamos kokybiškos paslaugos už prieinamą kainą, turėdamos aiškų teisinį pagrindą, nustatė su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus dėl skrydžių dažnumo, punktualumo, vietų skaičiaus arba lengvatinių tarifų tam tikrų kategorijų keleiviams. Prisiėmus šiuos su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus oro transporto sektorius reikšmingai prisidėjo prie ekonominės ir socialinės sanglaudos bei darnaus vystymosi regionuose. |
| --- | --- |

(1)

Europos Bendrijų Komisija (toliau – Europos Komisija arba Komisija) pateikė komunikatą dėl oro uostų finansavimo ir valstybės pagalbos oro transporto bendrovių veiklai iš regioninių oro uostų pradėti, kuris yra plano sukurti bendrą Europos oro erdvę dalis. Taigi, nuo 1993 m. ES ir nuo 1994 m. EEE galiojanti šios rinkos liberalizavimo priemonių visuma, vadinama trečiuoju paketu, kiekvienam oro vežėjui, turinčiam EEE licenciją, sudarė galimybę nuo 1997 m. balandžio mėn. patekti į EEE susitarimu nustatytą erdvę be jokių, įskaitant tarifinius, apribojimų (1). Todėl pageidaujančios EEE valstybės, siekiančios užtikrinti, kad visoje jų teritorijoje piliečiams nuolat būtų teikiamos kokybiškos paslaugos už prieinamą kainą, turėdamos aiškų teisinį pagrindą, nustatė su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus dėl skrydžių dažnumo, punktualumo, vietų skaičiaus arba lengvatinių tarifų tam tikrų kategorijų keleiviams. Prisiėmus šiuos su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus oro transporto sektorius reikšmingai prisidėjo prie ekonominės ir socialinės sanglaudos bei darnaus vystymosi regionuose.

| (2) | Be to, buvo imtasi nemažai kitų priemonių, pavyzdžiui, laiko tarpsnių paskirstymo (2), antžeminių paslaugų (3) ir kompiuterinės rezervavimo sistemos (4) srityse, siekiant, kad šis rinkos liberalizavimas būtų apibrėžtas ir konkurencija tarp šio sektoriaus įmonių vyktų vienodomis sąlygomis. |
| --- | --- |

(2)

Be to, buvo imtasi nemažai kitų priemonių, pavyzdžiui, laiko tarpsnių paskirstymo (2), antžeminių paslaugų (3) ir kompiuterinės rezervavimo sistemos (4) srityse, siekiant, kad šis rinkos liberalizavimas būtų apibrėžtas ir konkurencija tarp šio sektoriaus įmonių vyktų vienodomis sąlygomis.

| (3) | ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) laikosi nuomonės, kad Europos Komisijos gairės yra svarbios EEE, ir neviršydama pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas) (5) 5 straipsnio 2 dalies b punktą jai suteiktų įgaliojimų, patvirtina atitinkamas gaires. |
| --- | --- |

(3)

ELPA priežiūros institucija (toliau – Institucija) laikosi nuomonės, kad Europos Komisijos gairės yra svarbios EEE, ir neviršydama pagal ELPA valstybių susitarimo dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo steigimo (toliau – Institucijos ir Teismo susitarimas) (5) 5 straipsnio 2 dalies b punktą jai suteiktų įgaliojimų, patvirtina atitinkamas gaires.

| (4) | Institucija laikosi nuomonės, kad oro uostai gali turėti įtakos vietos ekonomikai bei vietinių paslaugų, pavyzdžiui, švietimo ir sveikatos apsaugos srityje, teikimo tęstinumui. Keleivių ir krovinių oro transporto paslaugos gali būti labai svarbios tam tikrų regionų konkurencingumui ir vystymuisi. Kokybiškas paslaugas teikiantys oro uostai gali pritraukti oro transporto bendroves sudarydami palankias sąlygas ekonominei veiklai bei ekonominei, socialinei ir regioninei sanglaudai EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje. |
| --- | --- |

(4)

Institucija laikosi nuomonės, kad oro uostai gali turėti įtakos vietos ekonomikai bei vietinių paslaugų, pavyzdžiui, švietimo ir sveikatos apsaugos srityje, teikimo tęstinumui. Keleivių ir krovinių oro transporto paslaugos gali būti labai svarbios tam tikrų regionų konkurencingumui ir vystymuisi. Kokybiškas paslaugas teikiantys oro uostai gali pritraukti oro transporto bendroves sudarydami palankias sąlygas ekonominei veiklai bei ekonominei, socialinei ir regioninei sanglaudai EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje.

| (5) | Be to, Institucija mano, kad vystymasis yra sveikintinas, ir vertina tai, kad dėl pigių skrydžių oro transporto bendrovių Europoje apskritai sumažėjo kelionių lėktuvu kainos, padidėjo paslaugų įvairovė ir ši transporto rūšis tapo prieinama didesniam vartotojų skaičiui. Vis dėlto Institucija privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi EEE susitarimo, visų pirma konkurencijos taisyklių, ypač susijusių su valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(5)

Be to, Institucija mano, kad vystymasis yra sveikintinas, ir vertina tai, kad dėl pigių skrydžių oro transporto bendrovių Europoje apskritai sumažėjo kelionių lėktuvu kainos, padidėjo paslaugų įvairovė ir ši transporto rūšis tapo prieinama didesniam vartotojų skaičiui. Vis dėlto Institucija privalo užtikrinti, kad būtų laikomasi EEE susitarimo, visų pirma konkurencijos taisyklių, ypač susijusių su valstybės pagalba.

30A.1.1.1.   Oro uostų tipai

| (6) | Šiuo metu oro uostų sektoriuje egzistuoja įvairių lygių konkurencija tarp įvairų tipų oro uostų. Tai svarbiausias veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti nagrinėjant valstybės pagalbos teikimo atvejus, todėl būtina ištirti, kiek galėtų būti iškraipyta konkurencija ir kaip būtų paveiktas EEE susitarimo veikimas. Kiekvienas konkurencijos atvejis nagrinėjamas atskirai, atsižvelgiant į konkrečias rinkas. Tačiau tyrimai (6) parodė, kad apskritai didieji oro uostai konkuruoja su panašiais oro uostais visose susijusiose transporto rinkose, o konkurencijos lygis gali priklausyti ir nuo transporto spūsčių ir nuo to, kokių yra alternatyvių susisekimo būdų ir kitų veiksnių, arba tam tikrais atvejais (žr. toliau) minėti oro uostai konkuruoja su dideliais regioniniais oro uostais. Dideli regioniniai oro uostai gali konkuruoti ne tik su kitais dideliais regioniniais oro uostais, bet ir su didžiaisiais EEE oro uostais bei sausumos transportu, ypač jei turi gerą sausumos kelią, kuriuo galima pasiekti oro uostą. Tyrimai taip pat parodė, kad mažieji oro uostai iš viso nekonkuruoja su kitais oro uostais, išskyrus kai kuriuos atvejus, kai konkuruojama su kaimyniniais panašaus dydžio oro uostais, kai jie abu aptarnauja persidengiančias rinkas. |
| --- | --- |

(6)

Šiuo metu oro uostų sektoriuje egzistuoja įvairių lygių konkurencija tarp įvairų tipų oro uostų. Tai svarbiausias veiksnys, į kurį reikia atsižvelgti nagrinėjant valstybės pagalbos teikimo atvejus, todėl būtina ištirti, kiek galėtų būti iškraipyta konkurencija ir kaip būtų paveiktas EEE susitarimo veikimas. Kiekvienas konkurencijos atvejis nagrinėjamas atskirai, atsižvelgiant į konkrečias rinkas. Tačiau tyrimai (6) parodė, kad apskritai didieji oro uostai konkuruoja su panašiais oro uostais visose susijusiose transporto rinkose, o konkurencijos lygis gali priklausyti ir nuo transporto spūsčių ir nuo to, kokių yra alternatyvių susisekimo būdų ir kitų veiksnių, arba tam tikrais atvejais (žr. toliau) minėti oro uostai konkuruoja su dideliais regioniniais oro uostais. Dideli regioniniai oro uostai gali konkuruoti ne tik su kitais dideliais regioniniais oro uostais, bet ir su didžiaisiais EEE oro uostais bei sausumos transportu, ypač jei turi gerą sausumos kelią, kuriuo galima pasiekti oro uostą. Tyrimai taip pat parodė, kad mažieji oro uostai iš viso nekonkuruoja su kitais oro uostais, išskyrus kai kuriuos atvejus, kai konkuruojama su kaimyniniais panašaus dydžio oro uostais, kai jie abu aptarnauja persidengiančias rinkas.

| (7) | Šiose gairėse Institucija nustatė šias keturias oro uostų kategorijas:






  — | A kategorijai (toliau – didieji EEE oro uostai) priskiriami oro uostai, aptarnaujantys daugiau kaip 10 milijonų keleivių per metus; |
| --- | --- | --- |

(7)

Šiose gairėse Institucija nustatė šias keturias oro uostų kategorijas:

—

A kategorijai (toliau – didieji EEE oro uostai) priskiriami oro uostai, aptarnaujantys daugiau kaip 10 milijonų keleivių per metus;

| — | B kategorijai priklauso nacionaliniai oro uostai, aptarnaujantys nuo 5 iki 10 milijonų keleivių per metus; |
| --- | --- |

—

B kategorijai priklauso nacionaliniai oro uostai, aptarnaujantys nuo 5 iki 10 milijonų keleivių per metus;

| — | C kategorijai priklauso dideli regioniniai oro uostai, aptarnaujantys nuo 1 iki 5 milijonų keleivių per metus; |
| --- | --- |

—

C kategorijai priklauso dideli regioniniai oro uostai, aptarnaujantys nuo 1 iki 5 milijonų keleivių per metus;

| — | D kategorijai (toliau – maži regioniniai oro uostai) priskiriami oro uostai, aptarnaujantys ne daugiau kaip 1 milijoną keleivių per metus. |
| --- | --- |

—

D kategorijai (toliau – maži regioniniai oro uostai) priskiriami oro uostai, aptarnaujantys ne daugiau kaip 1 milijoną keleivių per metus.

30A.2.   Šių gairių tikslai ir skirtumai palyginti su 1994 m. gairėmis

| (8) | ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių 30 skyriuje nurodomos 1994 m. Europos Komisijos gairės dėl EB sutarties 92 (dabar 87) ir 93 (dabar 88) straipsnių bei EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (7) (toliau – gairės aviacijos sektoriuje). Gairės aviacijos sektoriuje taikomos ne visiems naujiems aspektams, susijusiems su oro uostų finansavimu ir valstybės pagalba naujiems oro maršrutams pradėti. |
| --- | --- |

(8)

ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių 30 skyriuje nurodomos 1994 m. Europos Komisijos gairės dėl EB sutarties 92 (dabar 87) ir 93 (dabar 88) straipsnių bei EEE susitarimo 61 straipsnio taikymo valstybės pagalbai aviacijos sektoriuje (7) (toliau – gairės aviacijos sektoriuje). Gairės aviacijos sektoriuje taikomos ne visiems naujiems aspektams, susijusiems su oro uostų finansavimu ir valstybės pagalba naujiems oro maršrutams pradėti.

| (9) | 1994 m. Komisijos gairės beveik išskirtinai reglamentuoja valstybės pagalbos teikimo oro transporto bendrovėms sąlygas, nes tiesioginė pagalba veiklai skiriama oro bendrovėms tik viešosios paslaugos įsipareigojimams vykdyti bei socialinio pobūdžio pagalbai teikti. 1994 m. Komisijos gairių II dalies 3 skirsnyje minimos valstybės investicijos į oro uostų infrastruktūrą. Jame teigiama, kad „(oro uostų) infrastruktūros projektų įgyvendinimas priklauso bendrajai ekonomikos politikos sričiai, kurios, pagal Sutarties valstybės pagalbos taisykles, Komisija negali kontroliuoti. Šis bendras principas galioja tik pačių valstybių narių kuriamai infrastruktūrai ir netaikomas pagalbai, susijusiai su tam tikroms bendrovėms sudaromomis lengvatinėmis sąlygomis naudotis infrastruktūra.“
  Taigi šios gairės ne pakeičia 1994 m. gaires, o jas papildo. Jose patikslinama, kaip turi būti taikomos konkurencijos taisyklės įvairiais būdais finansuojant oro uostus (žr. 30A.4 skirsnį) ir oro transporto bendrovėms teikiant pagalbą, skirtą naujiems oro transporto maršrutams iš regioninių oro uostų (žr. 30A.5 skirsnį). |
| --- | --- |

(9)

1994 m. Komisijos gairės beveik išskirtinai reglamentuoja valstybės pagalbos teikimo oro transporto bendrovėms sąlygas, nes tiesioginė pagalba veiklai skiriama oro bendrovėms tik viešosios paslaugos įsipareigojimams vykdyti bei socialinio pobūdžio pagalbai teikti. 1994 m. Komisijos gairių II dalies 3 skirsnyje minimos valstybės investicijos į oro uostų infrastruktūrą. Jame teigiama, kad „(oro uostų) infrastruktūros projektų įgyvendinimas priklauso bendrajai ekonomikos politikos sričiai, kurios, pagal Sutarties valstybės pagalbos taisykles, Komisija negali kontroliuoti. Šis bendras principas galioja tik pačių valstybių narių kuriamai infrastruktūrai ir netaikomas pagalbai, susijusiai su tam tikroms bendrovėms sudaromomis lengvatinėmis sąlygomis naudotis infrastruktūra.“

Taigi šios gairės ne pakeičia 1994 m. gaires, o jas papildo. Jose patikslinama, kaip turi būti taikomos konkurencijos taisyklės įvairiais būdais finansuojant oro uostus (žr. 30A.4 skirsnį) ir oro transporto bendrovėms teikiant pagalbą, skirtą naujiems oro transporto maršrutams iš regioninių oro uostų (žr. 30A.5 skirsnį).

| (10) | Siekdama šio tikslo Institucija atsižvelgia į regioninių oro uostų vystymosi poveikį. Taigi






  — | suaktyvėjęs naudojimasis regioniniais oro uostais yra teigiamas reiškinys kovojant su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Europos oro uostuose. Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ (8) Komisija paaiškina, kad „spūsčių oro erdvėje problemai spręsti jau sudarytas konkretus veiksmų planas, bet spūstims žemėje kol kas nėra skiriama pakankamai dėmesio ir dėl jų neprisiimama reikalingų įsipareigojimų. Vis dėlto beveik pusė iš penkiasdešimties didžiausių Europos oro uostų yra pasiekę arba tuoj pasieks savo aukščiausią antžeminio pajėgumo ribą“. |
| --- | --- | --- |

(10)

Siekdama šio tikslo Institucija atsižvelgia į regioninių oro uostų vystymosi poveikį. Taigi

—

suaktyvėjęs naudojimasis regioniniais oro uostais yra teigiamas reiškinys kovojant su oro transporto spūstimis didžiuosiuose Europos oro uostuose. Baltojoje knygoje „2010 m. Europos transporto politika: laikas spręsti“ (8) Komisija paaiškina, kad „spūsčių oro erdvėje problemai spręsti jau sudarytas konkretus veiksmų planas, bet spūstims žemėje kol kas nėra skiriama pakankamai dėmesio ir dėl jų neprisiimama reikalingų įsipareigojimų. Vis dėlto beveik pusė iš penkiasdešimties didžiausių Europos oro uostų yra pasiekę arba tuoj pasieks savo aukščiausią antžeminio pajėgumo ribą“.

| — | dėl oro uostų, iš kurių skraidoma Europos vidaus maršrutais, gausėjimo didėja Europos piliečių mobilumas; |
| --- | --- |

—

dėl oro uostų, iš kurių skraidoma Europos vidaus maršrutais, gausėjimo didėja Europos piliečių mobilumas;

| — | šių oro uostų plėtra skatina ir atitinkamų regionų ekonomikos vystymąsi. |
| --- | --- |

—

šių oro uostų plėtra skatina ir atitinkamų regionų ekonomikos vystymąsi.

Tačiau siekdami plėtoti paslaugas, regioniniai oro uostai atsiduria blogesnėje padėtyje negu didieji Europos, pavyzdžiui, Londono, Paryžiaus arba Frankfurto, oro uostai. Didelės žinomos oro transporto bendrovės, kurios koncentruoja savo veiklą, stengdamosi pasiūlyti savo keleiviams daugiausia tranzito galimybių ir naudotis masto ekonomijos teikiamais pranašumais, regioniniuose oro uostuose nedirba. Jie gali nebūti pasiekę tokios apimties, kad būtų pakankamai patrauklūs. Be to, regioniniai oro uostai dažnai turi įveikti įvaizdžio ir pripažinimo trūkumą, susijusį su tuo, kad jie įsikūrę ekonominės krizės apimtuose regionuose.

| (11) | Todėl šiose gairėse Institucija palankiai vertina regioninių oro uostų plėtrą, kartu rūpindamasi užtikrinti, kad skiriant viešąjį finansavimą regioniniams oro uostams ir teikiant valstybės pagalbą oro transporto bendrovėms būtų griežtai laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingumo principų, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam konkurencijos iškraipymui, prieštaraujančiam bendram interesui. |
| --- | --- |

(11)

Todėl šiose gairėse Institucija palankiai vertina regioninių oro uostų plėtrą, kartu rūpindamasi užtikrinti, kad skiriant viešąjį finansavimą regioniniams oro uostams ir teikiant valstybės pagalbą oro transporto bendrovėms būtų griežtai laikomasi skaidrumo, nediskriminavimo ir proporcingumo principų, kad būtų užkirstas kelias bet kokiam konkurencijos iškraipymui, prieštaraujančiam bendram interesui.

| (12) | Šis požiūris taip pat turi sietis su bendrais transporto politikos tikslais, visų pirma su oro transporto ir geležinkelio transporto rūšių derinimu. Pastaraisiais metais tiek politiniu, tiek finansiniu požiūriu buvo daug prisidėta kuriant plataus masto greitųjų traukinių tinklo programas. Greitasis traukinys yra labai patraukli alternatyva lėktuvui laiko, kainos, patogumo ir tvaraus vystymosi požiūriu. Nors dar reikia daug nuveikti, siekiant visoje EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje išplėtoti susisiekimo greitaisiais traukiniais tinklą, reikėtų stengtis pasinaudoti greitųjų traukinių teikiamomis galimybėmis užtikrinant greitą ir kokybišką susisiekimą bei skatinant geležinkelių ir aviacijos sektorius bendradarbiauti pagal EEE susitarimo 53 straipsnio nuostatas, kad siekiant tenkinti vartotojų interesus, geležinkelio ir oro transportas vis labiau papildytų vienas kitą. |
| --- | --- |

(12)

Šis požiūris taip pat turi sietis su bendrais transporto politikos tikslais, visų pirma su oro transporto ir geležinkelio transporto rūšių derinimu. Pastaraisiais metais tiek politiniu, tiek finansiniu požiūriu buvo daug prisidėta kuriant plataus masto greitųjų traukinių tinklo programas. Greitasis traukinys yra labai patraukli alternatyva lėktuvui laiko, kainos, patogumo ir tvaraus vystymosi požiūriu. Nors dar reikia daug nuveikti, siekiant visoje EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje išplėtoti susisiekimo greitaisiais traukiniais tinklą, reikėtų stengtis pasinaudoti greitųjų traukinių teikiamomis galimybėmis užtikrinant greitą ir kokybišką susisiekimą bei skatinant geležinkelių ir aviacijos sektorius bendradarbiauti pagal EEE susitarimo 53 straipsnio nuostatas, kad siekiant tenkinti vartotojų interesus, geležinkelio ir oro transportas vis labiau papildytų vienas kitą.

| (13) | Kadangi šiose gairėse nustatoma pozicija dėl valstybės pagalbos buvimo arba nebuvimo ir panašių klausimų, jose kaip informacija yra pateikiamas Institucijos bendras šių klausimų aiškinimas jų rengimo metu. Šis aiškinimas yra tik orientacinio pobūdžio ir nepažeidžia ELPA Teismo bei Bendrijos teismų aiškinimo. |
| --- | --- |

(13)

Kadangi šiose gairėse nustatoma pozicija dėl valstybės pagalbos buvimo arba nebuvimo ir panašių klausimų, jose kaip informacija yra pateikiamas Institucijos bendras šių klausimų aiškinimas jų rengimo metu. Šis aiškinimas yra tik orientacinio pobūdžio ir nepažeidžia ELPA Teismo bei Bendrijos teismų aiškinimo.

30A.3.   Taikymo sritis ir bendrosios suderinamumo su rinka taisyklės

30A.3.1.   Taikymo sritis ir teisinis pagrindas

| (14) | Šiose gairėse nurodoma, kokiu mastu ir kaip Institucija, atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisykles ir procedūras, vertins oro uostų viešąjį finansavimą bei valstybės pagalbą, skirtus naujiems oro transporto maršrutams. Institucijos vertinimas bus grindžiamas EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi arba 61 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktu. |
| --- | --- |

(14)

Šiose gairėse nurodoma, kokiu mastu ir kaip Institucija, atsižvelgdama į valstybės pagalbos taisykles ir procedūras, vertins oro uostų viešąjį finansavimą bei valstybės pagalbą, skirtus naujiems oro transporto maršrutams. Institucijos vertinimas bus grindžiamas EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalimi arba 61 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktu.

| (15) | Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį ELPA valstybėms leidžiama nukrypti nuo su valstybės pagalba susijusių Bendrijos taisyklių įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas, jei šių taisyklių taikymas teisiškai ir faktiškai trukdo atlikti joms patikėtas specialias užduotis ir jei prekybos vystymuisi nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams. |
| --- | --- |

(15)

Pagal EEE susitarimo 59 straipsnio 2 dalį ELPA valstybėms leidžiama nukrypti nuo su valstybės pagalba susijusių Bendrijos taisyklių įmonėms, kurioms yra patikėta teikti bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas, jei šių taisyklių taikymas teisiškai ir faktiškai trukdo atlikti joms patikėtas specialias užduotis ir jei prekybos vystymuisi nedaroma tokio poveikio, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.

| (16) | EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje pateikiamas pagalbos, kuri gali būti pripažinta suderinama su EEE susitarimo veikimu, rūšių sąrašas. Minėtos straipsnio dalies a ir c punktuose apibrėžiamos leidžiančiosios nukrypti nuostatos dėl pagalbos, skirtos skatinti arba palengvinti tam tikrų regionų ir (arba) tam tikrų ekonominės veiklos rūšių vystymąsi. |
| --- | --- |

(16)

EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje pateikiamas pagalbos, kuri gali būti pripažinta suderinama su EEE susitarimo veikimu, rūšių sąrašas. Minėtos straipsnio dalies a ir c punktuose apibrėžiamos leidžiančiosios nukrypti nuostatos dėl pagalbos, skirtos skatinti arba palengvinti tam tikrų regionų ir (arba) tam tikrų ekonominės veiklos rūšių vystymąsi.

| (17) | Valstybės pagalbos gairių 25 skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (toliau – nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės) Institucija nurodė sąlygas, kuriomis regioninę pagalbą galima laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Šios nuostatos leidžia paskelbti suderinama su bendra rinka pagalbą oro uostų ir oro transporto bendrovių veiklai (9) (taip pat pagalba veiklai pradėti) tik išimtiniais atvejais, laikantis griežtų sąlygų, tiems regionams, kurių padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė, t. y. regionams, kuriems taikoma EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte numatyta nukrypti leidžianti nuostata, ir negausiai apgyvendintiems regionams (10). |
| --- | --- |

(17)

Valstybės pagalbos gairių 25 skyriuje dėl nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių (toliau – nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairės) Institucija nurodė sąlygas, kuriomis regioninę pagalbą galima laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu pagal 61 straipsnio 3 dalies a ir c punktus. Šios nuostatos leidžia paskelbti suderinama su bendra rinka pagalbą oro uostų ir oro transporto bendrovių veiklai (9) (taip pat pagalba veiklai pradėti) tik išimtiniais atvejais, laikantis griežtų sąlygų, tiems regionams, kurių padėtis palyginti su kitais yra kur kas blogesnė, t. y. regionams, kuriems taikoma EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a punkte numatyta nukrypti leidžianti nuostata, ir negausiai apgyvendintiems regionams (10).

| (18) | Pagal 61 straipsnio 3 dalies b punktą pagalbą, skirtą bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, galima laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu. Atskirai nurodomi transeuropinių tinklų kūrimo projektai, į kuriuos gali įeiti su oro uostais susiję projektai. |
| --- | --- |

(18)

Pagal 61 straipsnio 3 dalies b punktą pagalbą, skirtą bendriems Europos interesams svarbių projektų vykdymui skatinti, galima laikyti suderinama su EEE susitarimo veikimu. Atskirai nurodomi transeuropinių tinklų kūrimo projektai, į kuriuos gali įeiti su oro uostais susiję projektai.

| (19) | Jeigu pirmiau minėtos nuostatos netaikomos, Institucija įvertins, ar oro uostams suteikta pagalba ir veiklai pradėti skirta pagalba neprieštarauja EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktui. Tolesnėse nuostatose nustatomi principai, kurių laikysis Institucija atlikdama įvertinimą. |
| --- | --- |

(19)

Jeigu pirmiau minėtos nuostatos netaikomos, Institucija įvertins, ar oro uostams suteikta pagalba ir veiklai pradėti skirta pagalba neprieštarauja EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies c punktui. Tolesnėse nuostatose nustatomi principai, kurių laikysis Institucija atlikdama įvertinimą.

30A.3.2.   Valstybės pagalbos buvimas

30A.3.2.1.   Oro uostų ekonominė veikla

| (20) | EEE susitarime neatsižvelgiama į tai, ar valstybių pasirenka viešąją arba privačią oro uostų nuosavybę. Sprendžiant, ar pagalba laikytina valstybės pagalba, svarbiausia nustatyti, ar naudos gavėjas vykdo ekonominę veiklą (11). Tai, kad oro transporto įmonės vykdo ekonominę veiklą, abejonių nekelia. Lygiai taip pat jei oro uostas pradeda vykdyti ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo to, koks yra jo juridinis statusas ir kaip jis finansuojamas, jis laikomas įmone, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, taigi jam taikomos valstybės pagalbos taisyklės. (12). |
| --- | --- |

(20)

EEE susitarime neatsižvelgiama į tai, ar valstybių pasirenka viešąją arba privačią oro uostų nuosavybę. Sprendžiant, ar pagalba laikytina valstybės pagalba, svarbiausia nustatyti, ar naudos gavėjas vykdo ekonominę veiklą (11). Tai, kad oro transporto įmonės vykdo ekonominę veiklą, abejonių nekelia. Lygiai taip pat jei oro uostas pradeda vykdyti ekonominę veiklą, nepriklausomai nuo to, koks yra jo juridinis statusas ir kaip jis finansuojamas, jis laikomas įmone, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, taigi jam taikomos valstybės pagalbos taisyklės. (12).

| (21) | Europos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) Aéroports de Paris („Paryžiaus oro uostų“) byloje (13) nusprendė, kad oro uostų valdymas ir eksploatavimas, įskaitant oro uostų paslaugas oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams oro uoste, yra ekonominė veikla, nes, viena vertus, jos esmė – oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams sudaryti galimybę disponuoti oro uosto įrenginiais už tam tikrą sutartinį mokestį, kurio dydį laisvai nustato oro uosto valdytojas; kita vertus, ji neturi oficialių valstybės institucijų prerogatyvų ir yra atskirta nuo veiklos, susijusios su tomis prerogatyvomis. Taigi oro uosto valdytojas iš esmės vykdo ekonominę veiklą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, kuriai taikomos valstybės pagalbos taisyklės. |
| --- | --- |

(21)

Europos Teisingumo Teismas (toliau – Teisingumo Teismas) Aéroports de Paris („Paryžiaus oro uostų“) byloje (13) nusprendė, kad oro uostų valdymas ir eksploatavimas, įskaitant oro uostų paslaugas oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams oro uoste, yra ekonominė veikla, nes, viena vertus, jos esmė – oro transporto bendrovėms ir įvairiems paslaugų teikėjams sudaryti galimybę disponuoti oro uosto įrenginiais už tam tikrą sutartinį mokestį, kurio dydį laisvai nustato oro uosto valdytojas; kita vertus, ji neturi oficialių valstybės institucijų prerogatyvų ir yra atskirta nuo veiklos, susijusios su tomis prerogatyvomis. Taigi oro uosto valdytojas iš esmės vykdo ekonominę veiklą, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, kuriai taikomos valstybės pagalbos taisyklės.

| (22) | Tačiau nebūtinai visa oro uosto valdytojo veikla yra ekonominė. Todėl būtina skirti įmonės veiklos rūšis ir nustatyti, ar jos gali būti laikomos ekonominio pobūdžio (14). |
| --- | --- |

(22)

Tačiau nebūtinai visa oro uosto valdytojo veikla yra ekonominė. Todėl būtina skirti įmonės veiklos rūšis ir nustatyti, ar jos gali būti laikomos ekonominio pobūdžio (14).

| (23) | Teisingumo Teismas laikosi nuomonės, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neįeina į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla yra susijusi su saugumu, skrydžių valdymu, policija, muitinėmis ir t. t. Apskritai šios veiklos finansavimas skiriamas patirtoms išlaidoms padengti ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai (15). Po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykdytų teroro aktų 2001 m. spalio 10 d. Europos Komisijos komunikate buvo paaiškinta: „Savaime suprantama, kad, nors tam tikrus įsipareigojimus ir buvo pavesta vykdyti tiesiogiai oro transporto bendrovėms ir kitiems šio sektoriaus dalyviams, pavyzdžiui, oro uostams ir oro navigacijos paslaugų teikėjams, jų finansavimas neturi suteikti pagrindo skirti su Sutartimi nesiderinamą pagalbą veiklai“. |
| --- | --- |

(23)

Teisingumo Teismas laikosi nuomonės, kad veikla, už kurią atsakomybė paprastai tenka valstybei, besinaudojančiai savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis, nėra ekonominio pobūdžio ir neįeina į su valstybės pagalba susijusių taisyklių taikymo sritį. Tokia veikla yra susijusi su saugumu, skrydžių valdymu, policija, muitinėmis ir t. t. Apskritai šios veiklos finansavimas skiriamas patirtoms išlaidoms padengti ir negali būti naudojamas kitai ekonominei veiklai (15). Po 2001 m. rugsėjo 11 d. įvykdytų teroro aktų 2001 m. spalio 10 d. Europos Komisijos komunikate buvo paaiškinta: „Savaime suprantama, kad, nors tam tikrus įsipareigojimus ir buvo pavesta vykdyti tiesiogiai oro transporto bendrovėms ir kitiems šio sektoriaus dalyviams, pavyzdžiui, oro uostams ir oro navigacijos paslaugų teikėjams, jų finansavimas neturi suteikti pagrindo skirti su Sutartimi nesiderinamą pagalbą veiklai“.

30A.3.2.2.   Oro uostų teikiamos bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos

| (24) | Valdžios institucija gali nuspręsti, kad tam tikra oro uostų vykdoma ekonominė veikla yra bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos teikimas. Tada valdžios institucija paveda oro uosto valdytojui vykdyti tam tikrus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kad būtų tinkamai tenkinami bendrieji visuomenės interesai. Tokiais atvejais valdžios institucijos oro uosto valdytojui gali kompensuoti papildomas išlaidas, kurios susidaro dėl prisiimto įsipareigojimo, susijusio su viešąja paslauga. Gali pasitaikyti išimtinių atvejų, kai visas oro uosto valdymas gali būti laikomas bendrus ekonominius interesus tenkinančia paslauga. Tada valdžios institucija gali pavesti tokiam oro uostui (pavyzdžiui, esančiam izoliuotame regione) vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus ir gali nuspręsti kompensuoti dėl jų susidariusias išlaidas. Tačiau pažymėtina, kad viso oro uosto valdymas, kaip bendrus ekonominius interesus tenkinanti paslauga, neturėtų apimti veiklos, tiesiogiai nesusijusios su pagrindinėmis oro uosto veiklos rūšimis, išvardytomis 43 punkto iv papunktyje. |
| --- | --- |

(24)

Valdžios institucija gali nuspręsti, kad tam tikra oro uostų vykdoma ekonominė veikla yra bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos teikimas. Tada valdžios institucija paveda oro uosto valdytojui vykdyti tam tikrus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kad būtų tinkamai tenkinami bendrieji visuomenės interesai. Tokiais atvejais valdžios institucijos oro uosto valdytojui gali kompensuoti papildomas išlaidas, kurios susidaro dėl prisiimto įsipareigojimo, susijusio su viešąja paslauga. Gali pasitaikyti išimtinių atvejų, kai visas oro uosto valdymas gali būti laikomas bendrus ekonominius interesus tenkinančia paslauga. Tada valdžios institucija gali pavesti tokiam oro uostui (pavyzdžiui, esančiam izoliuotame regione) vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus ir gali nuspręsti kompensuoti dėl jų susidariusias išlaidas. Tačiau pažymėtina, kad viso oro uosto valdymas, kaip bendrus ekonominius interesus tenkinanti paslauga, neturėtų apimti veiklos, tiesiogiai nesusijusios su pagrindinėmis oro uosto veiklos rūšimis, išvardytomis 43 punkto iv papunktyje.

| (25) | Šiuo klausimu Institucija primena Teisingumo Teismo sprendimą bendrovės Altmark byloje (16), tapusį teismo praktika šioje srityje. Teisingumo Teismas nusprendė, kad išlaidų, susidariusių vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacijos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB steigimo sutarties 87 straipsnyje, jeigu tenkinami šie keturi kriterijai:






  1. | įmonei, kuriai teikiama pagalba, turi būti iš tiesų pavesta vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kurie turi būti aiškiai apibrėžti, |
| --- | --- | --- |

(25)

Šiuo klausimu Institucija primena Teisingumo Teismo sprendimą bendrovės Altmark byloje (16), tapusį teismo praktika šioje srityje. Teisingumo Teismas nusprendė, kad išlaidų, susidariusių vykdant su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacijos nėra valstybės pagalba, kaip apibrėžta EB steigimo sutarties 87 straipsnyje, jeigu tenkinami šie keturi kriterijai:

1.

įmonei, kuriai teikiama pagalba, turi būti iš tiesų pavesta vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kurie turi būti aiškiai apibrėžti,

| 2. | kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto, |
| --- | --- |

2.

kriterijai, kuriais remiantis apskaičiuojama kompensacija, turi būti objektyviai ir skaidriai nustatyti iš anksto,

| 3. | kompensacija negali viršyti sumos, būtinos padengti visas su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidas arba jų dalį, atsižvelgiant į su jais susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, kurie būtini šių įsipareigojimų vykdymui, |
| --- | --- |

3.

kompensacija negali viršyti sumos, būtinos padengti visas su viešąja paslauga susijusių įsipareigojimų vykdymo išlaidas arba jų dalį, atsižvelgiant į su jais susijusias pajamas ir pagrįstą pelną, kurie būtini šių įsipareigojimų vykdymui,

| 4. | jeigu įmonė, kuriai pavedama vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kuriuo nors konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas transporto priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus. |
| --- | --- |

4.

jeigu įmonė, kuriai pavedama vykdyti su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kuriuo nors konkrečiu atveju nėra atrenkama viešųjų pirkimų konkurso tvarka, sudarančia sąlygas atrinkti konkurso dalyvį, galintį teikti šias paslaugas bendruomenei už mažiausią kainą, reikalingos kompensacijos dydis turi būti nustatomas remiantis tipiškos, gerai veikiančios ir tinkamas transporto priemones, atitinkančias privalomus viešosios paslaugos reikalavimus, turinčios įmonės sąnaudų, kurios būtų susidariusios vykdant šiuos įsipareigojimus, analize, atsižvelgiant į gautas pajamas ir pagrįstą pelną vykdant įsipareigojimus.

| (26) | Išlaidų, susidariusių vykdant oro uosto valdytojui pavestus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacija, atitinkanti Teismo sprendimu bendrovės Altmark byloje nustatytas sąlygas, nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(26)

Išlaidų, susidariusių vykdant oro uosto valdytojui pavestus su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus, kompensacija, atitinkanti Teismo sprendimu bendrovės Altmark byloje nustatytas sąlygas, nėra valstybės pagalba.

| (27) | Kitoks nei pirmiau minėta viešasis oro uostų finansavimas, gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu jis daro poveikį konkurencijai ir EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai. |
| --- | --- |

(27)

Kitoks nei pirmiau minėta viešasis oro uostų finansavimas, gali būti laikomas valstybės pagalba, kaip apibrėžta EEE susitarimo 61 straipsnio 1 dalyje, jeigu jis daro poveikį konkurencijai ir EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybai.

30A.3.2.3.   Oro uostų finansavimo poveikis EEE susitarimo susitariančių šalių konkurencijai ir jų tarpusavio prekybai

| (28) | Tarp oro uostų vykstančią konkurenciją galima vertinti pagal oro linijų bendrovių taikomus pasirinkimo kriterijus, ypač lyginant įvairius veiksnius, pvz., oro uosto teikiamų paslaugų pobūdį ir aptarnaujamus klientus, gyventojų skaičių arba ekonominę veiklą, transporto spūstis, sausumos prieigos egzistavimą, oro uosto teikiamas paslaugas, taip pat mokesčių už naudojimąsi oro uostų infrastruktūra ir paslaugomis dydį. Mokesčių dydis yra svarbiausias veiksnys, nes oro uostui suteiktas viešasis finansavimas gali būti panaudotas stengiantis išlaikyti dirbtinai mažus oro uosto mokesčius, tam, kad būtų pritrauktas didesnis eismo srautas, ir labai iškraipyti konkurenciją. |
| --- | --- |

(28)

Tarp oro uostų vykstančią konkurenciją galima vertinti pagal oro linijų bendrovių taikomus pasirinkimo kriterijus, ypač lyginant įvairius veiksnius, pvz., oro uosto teikiamų paslaugų pobūdį ir aptarnaujamus klientus, gyventojų skaičių arba ekonominę veiklą, transporto spūstis, sausumos prieigos egzistavimą, oro uosto teikiamas paslaugas, taip pat mokesčių už naudojimąsi oro uostų infrastruktūra ir paslaugomis dydį. Mokesčių dydis yra svarbiausias veiksnys, nes oro uostui suteiktas viešasis finansavimas gali būti panaudotas stengiantis išlaikyti dirbtinai mažus oro uosto mokesčius, tam, kad būtų pritrauktas didesnis eismo srautas, ir labai iškraipyti konkurenciją.

| (29) | Tačiau remdamasi gairėmis Institucija laikosi nuomonės, kad pagal jų 7 punkte apibrėžtas kategorijas galima nustatyti oro uostų konkurencijos mastą, taigi ir kaip kuriam nors oro uostui skirtas viešasis finansavimas gali iškraipyti konkurenciją.
  Taigi paprastai laikomasi nuomonės, kad EEE ir nacionaliniams oro uostams, priskiriamiems A ir B kategorijoms, skiriamas viešasis finansavimas iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir veikia EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą. O mažiems regioniniams oro uostams (D kategorija) skiriamas finansavimas konkurenciją iškraipo mažai arba prekybai beveik nedaromas bendram interesui prieštaraujantis poveikis. |
| --- | --- |

(29)

Tačiau remdamasi gairėmis Institucija laikosi nuomonės, kad pagal jų 7 punkte apibrėžtas kategorijas galima nustatyti oro uostų konkurencijos mastą, taigi ir kaip kuriam nors oro uostui skirtas viešasis finansavimas gali iškraipyti konkurenciją.

Taigi paprastai laikomasi nuomonės, kad EEE ir nacionaliniams oro uostams, priskiriamiems A ir B kategorijoms, skiriamas viešasis finansavimas iškraipo konkurenciją arba gali ją iškraipyti ir veikia EEE susitarimo susitariančiųjų šalių tarpusavio prekybą. O mažiems regioniniams oro uostams (D kategorija) skiriamas finansavimas konkurenciją iškraipo mažai arba prekybai beveik nedaromas bendram interesui prieštaraujantis poveikis.

| (30) | Tačiau šiose bendrosiose nuostatose neįmanoma išanalizuoti visų galimų situacijų, ypač susijusių su C ir D kategorijų oro uostais.
  Todėl apie kiekvieną priemonę, kuri gali būti valstybės pagalba oro uostams, turi būti pranešta, kad būtų galima išnagrinėti jos poveikį EEE susitarimo susitariančių šalių konkurencijai bei jų tarpusavio prekybai, o prireikus, ir suderinamumą su EEE susitarimo veikimu. |
| --- | --- |

(30)

Tačiau šiose bendrosiose nuostatose neįmanoma išanalizuoti visų galimų situacijų, ypač susijusių su C ir D kategorijų oro uostais.

Todėl apie kiekvieną priemonę, kuri gali būti valstybės pagalba oro uostams, turi būti pranešta, kad būtų galima išnagrinėti jos poveikį EEE susitarimo susitariančių šalių konkurencijai bei jų tarpusavio prekybai, o prireikus, ir suderinamumą su EEE susitarimo veikimu.

| (31) | 2005 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl EB sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma taikomas, kai D kategorijos oro uostams patikėta teikti bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas. Vis dėlto nuo prievolės iš anksto pranešti apie kompensacijas už viešąją paslaugą, kurios yra valstybės pagalba, yra atleidžiama, jeigu kompensacijos atitinka tam tikras sprendime (17) nustatytas sąlygas. Komisijos sprendimas dar nebuvo įtrauktas į EEE susitarimą. |
| --- | --- |

(31)

2005 m. liepos 13 d. Komisijos sprendimas dėl EB sutarties 86 straipsnio taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma taikomas, kai D kategorijos oro uostams patikėta teikti bendrus ekonominius interesus tenkinančias paslaugas. Vis dėlto nuo prievolės iš anksto pranešti apie kompensacijas už viešąją paslaugą, kurios yra valstybės pagalba, yra atleidžiama, jeigu kompensacijos atitinka tam tikras sprendime (17) nustatytas sąlygas. Komisijos sprendimas dar nebuvo įtrauktas į EEE susitarimą.

30A.3.2.4.   Rinkos sąlygomis veikiančio privataus investuotojo principas

| (32) | EEE susitarimo 125 straipsnyje teigiama, kad susitarimas jokiu būdu nepažeidžia susitariančiųjų šalių normų, reglamentuojančių turto nuosavybės sistemą. Taigi susitariančiosios šalys gali turėti įmonių ir joms vadovauti, gali įsigyti akcijų arba kitaip dalyvauti viešųjų arba privačių įmonių veikloje. |
| --- | --- |

(32)

EEE susitarimo 125 straipsnyje teigiama, kad susitarimas jokiu būdu nepažeidžia susitariančiųjų šalių normų, reglamentuojančių turto nuosavybės sistemą. Taigi susitariančiosios šalys gali turėti įmonių ir joms vadovauti, gali įsigyti akcijų arba kitaip dalyvauti viešųjų arba privačių įmonių veikloje.

| (33) | Šis principas reiškia, kad Institucija negali nei skirti baudų, nei sudaryti palankesnių sąlygų valdžios institucijoms, investuojančioms į tam tikrų bendrovių kapitalą. Institucijos kompetencijai nepriklauso reikšti savo nuomonės apie įmonių pasirenkamus finansavimo būdus. |
| --- | --- |

(33)

Šis principas reiškia, kad Institucija negali nei skirti baudų, nei sudaryti palankesnių sąlygų valdžios institucijoms, investuojančioms į tam tikrų bendrovių kapitalą. Institucijos kompetencijai nepriklauso reikšti savo nuomonės apie įmonių pasirenkamus finansavimo būdus.

| (34) | Todėl šiose gairėse neatsižvelgiama nei į skirtumą tarp įvairių tipų valstybės pagalbos gavėjų, priklausomai nuo jų teisinės struktūros, nei į tai, ar jie priklauso viešajam, ar privačiajam sektoriui, taigi bet kuri nuoroda į oro uostus ar juos valdančias įmones gali būti susijusi su įvairų juridinį statusą turinčiais subjektais. |
| --- | --- |

(34)

Todėl šiose gairėse neatsižvelgiama nei į skirtumą tarp įvairių tipų valstybės pagalbos gavėjų, priklausomai nuo jų teisinės struktūros, nei į tai, ar jie priklauso viešajam, ar privačiajam sektoriui, taigi bet kuri nuoroda į oro uostus ar juos valdančias įmones gali būti susijusi su įvairų juridinį statusą turinčiais subjektais.

| (35) | Be to, šie nediskriminavimo ir lygybės principai neatleidžia valdžios institucijų arba valstybinių įmonių nuo pareigos taikyti konkurencijos taisykles. |
| --- | --- |

(35)

Be to, šie nediskriminavimo ir lygybės principai neatleidžia valdžios institucijų arba valstybinių įmonių nuo pareigos taikyti konkurencijos taisykles.

| (36) | Nepriklausomai nuo to, ar būtų kalbama apie viešąjį finansavimą oro uostams, ar apie valdžios institucijų tiesiogiai arba netiesiogiai oro transporto bendrovėms skiriamą finansavimą, Institucija paprastai atsižvelgs į tai, ar „panašiomis aplinkybėmis, atmetus bet kokius socialinius, regioninės politikos ir su sektoriais susijusius aspektus, privatus investuotojas, remdamasis numatomomis rentabilumo galimybėmis, būtų ėmęsis minimos investicijos“ (18). |
| --- | --- |

(36)

Nepriklausomai nuo to, ar būtų kalbama apie viešąjį finansavimą oro uostams, ar apie valdžios institucijų tiesiogiai arba netiesiogiai oro transporto bendrovėms skiriamą finansavimą, Institucija paprastai atsižvelgs į tai, ar „panašiomis aplinkybėmis, atmetus bet kokius socialinius, regioninės politikos ir su sektoriais susijusius aspektus, privatus investuotojas, remdamasis numatomomis rentabilumo galimybėmis, būtų ėmęsis minimos investicijos“ (18).

| (37) | Teisingumo Teismas nusprendė, kad „lygybės principas, kuriuo vyriausybės remiasi spręsdamos apie santykius tarp viešųjų ir privačių įmonių, suponuoja, kad abiejų rūšių įmonių padėtis yra panaši. Tačiau privačios įmonės [...] nustato savo gamybos ir prekybos strategiją visų pirma atsižvelgdamos į rentabilumo reikalavimus. Kita vertus, kai valdžios institucijos, galinčios daryti įtaką sprendimams, siekia su visuomenės interesais susijusių tikslų, viešosioms įmonėms įtakos gali turėti kitokie veiksniai.“ (19). Taigi planuojamas rentabilumas ūkio subjektui, kuris teikia lėšas kaip rinkos dalyvis, yra itin svarbus. |
| --- | --- |

(37)

Teisingumo Teismas nusprendė, kad „lygybės principas, kuriuo vyriausybės remiasi spręsdamos apie santykius tarp viešųjų ir privačių įmonių, suponuoja, kad abiejų rūšių įmonių padėtis yra panaši. Tačiau privačios įmonės [...] nustato savo gamybos ir prekybos strategiją visų pirma atsižvelgdamos į rentabilumo reikalavimus. Kita vertus, kai valdžios institucijos, galinčios daryti įtaką sprendimams, siekia su visuomenės interesais susijusių tikslų, viešosioms įmonėms įtakos gali turėti kitokie veiksniai.“ (19). Taigi planuojamas rentabilumas ūkio subjektui, kuris teikia lėšas kaip rinkos dalyvis, yra itin svarbus.

| (38) | Bendrijos teismai taip pat nusprendė, kad viešojo sektoriaus investuotojo veiksmai turi būti lyginami su privatus investuotojo, vykdančio struktūrinę, tiek bendrąją, tiek sektorinę, politiką ir orientuoto į rentabilumą ilgalaikės perspektyvos požiūriu, veiksmais (20). Šie svarstymai ypač aktualūs investuojant į infrastruktūrą. |
| --- | --- |

(38)

Bendrijos teismai taip pat nusprendė, kad viešojo sektoriaus investuotojo veiksmai turi būti lyginami su privatus investuotojo, vykdančio struktūrinę, tiek bendrąją, tiek sektorinę, politiką ir orientuoto į rentabilumą ilgalaikės perspektyvos požiūriu, veiksmais (20). Šie svarstymai ypač aktualūs investuojant į infrastruktūrą.

| (39) | Taigi, kiekvienas ELPA valstybių arba valdžios institucijų valstybės lėšų skyrimas oro uostų valdytojams arba oro transporto bendrovėms turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į šiuos principus. Kai ELPA valstybės arba valdžios institucijos veikia kaip privatūs ūkio subjektai, tokie finansiniai pranašumai nėra valstybės pagalba. |
| --- | --- |

(39)

Taigi, kiekvienas ELPA valstybių arba valdžios institucijų valstybės lėšų skyrimas oro uostų valdytojams arba oro transporto bendrovėms turi būti nagrinėjamas atsižvelgiant į šiuos principus. Kai ELPA valstybės arba valdžios institucijos veikia kaip privatūs ūkio subjektai, tokie finansiniai pranašumai nėra valstybės pagalba.

| (40) | Kita vertus, jeigu įmonei sudaroma galimybė disponuoti valstybės lėšomis palankesnėmis sąlygomis (t. y. patiriant mažiau sąnaudų) negu panašios finansinės padėties ir konkurencingumo įmonei privataus ūkio subjekto sudaromomis sąlygomis, pirmoji įmonė gauna valstybės pagalbą. |
| --- | --- |

(40)

Kita vertus, jeigu įmonei sudaroma galimybė disponuoti valstybės lėšomis palankesnėmis sąlygomis (t. y. patiriant mažiau sąnaudų) negu panašios finansinės padėties ir konkurencingumo įmonei privataus ūkio subjekto sudaromomis sąlygomis, pirmoji įmonė gauna valstybės pagalbą.

| (41) | Kalbant apie pagalbą veiklai pradėti, valstybinis oro uostas gali oro transporto bendrovei suteikti finansinių pranašumų, panaudodamas nuosavus išteklius, gautus vykdant ekonominę veiklą. Tai nėra valstybės pagalba, jeigu oro uostas įrodo, kad veikia kaip privatus investuotojas, pavyzdžiui, pateikdamas verslo planą, kuriame būtų nustatytos jo, kaip oro uosto, ekonominės veiklos rentabilumo perspektyvos. Jei privatus oro uostas skiria finansavimą, kuris iš tiesų yra viešosios institucijos šiuo tikslu skirtų valstybės lėšų perskirstymo rezultatas, šias subsidijas būtina laikyti valstybės pagalba, jeigu sprendimą perskirstyti viešąsias lėšas priėmė valdžios institucija. |
| --- | --- |

(41)

Kalbant apie pagalbą veiklai pradėti, valstybinis oro uostas gali oro transporto bendrovei suteikti finansinių pranašumų, panaudodamas nuosavus išteklius, gautus vykdant ekonominę veiklą. Tai nėra valstybės pagalba, jeigu oro uostas įrodo, kad veikia kaip privatus investuotojas, pavyzdžiui, pateikdamas verslo planą, kuriame būtų nustatytos jo, kaip oro uosto, ekonominės veiklos rentabilumo perspektyvos. Jei privatus oro uostas skiria finansavimą, kuris iš tiesų yra viešosios institucijos šiuo tikslu skirtų valstybės lėšų perskirstymo rezultatas, šias subsidijas būtina laikyti valstybės pagalba, jeigu sprendimą perskirstyti viešąsias lėšas priėmė valdžios institucija.

| (42) | Privataus investuotojo principo taikymas ir pagalbos neteikimas suponuoja, kad ūkio subjekto, veikiančio kaip investuotojas, ekonominis modelis yra patikimas: oro uostas, kuris nefinansuoja savo investicijų, nepadengia atitinkamų išlaidų arba kurio veiklos išlaidų dalis dengiama iš valstybės lėšų viršijant bendrus ekonominius interesus tenkinančiai paslaugai teikti skirtą finansavimą, paprastai negali būti laikomas rinkos sąlygomis veikiančiu privačiu ūkio subjektu, tačiau tai sprendžiama vertinant kiekvieną konkretų atvejį; taigi tokius principus taikyti atitinkamam valdytojui bus nepaprastai sunku. |
| --- | --- |

(42)

Privataus investuotojo principo taikymas ir pagalbos neteikimas suponuoja, kad ūkio subjekto, veikiančio kaip investuotojas, ekonominis modelis yra patikimas: oro uostas, kuris nefinansuoja savo investicijų, nepadengia atitinkamų išlaidų arba kurio veiklos išlaidų dalis dengiama iš valstybės lėšų viršijant bendrus ekonominius interesus tenkinančiai paslaugai teikti skirtą finansavimą, paprastai negali būti laikomas rinkos sąlygomis veikiančiu privačiu ūkio subjektu, tačiau tai sprendžiama vertinant kiekvieną konkretų atvejį; taigi tokius principus taikyti atitinkamam valdytojui bus nepaprastai sunku.

30A.4.   Oro uostų finansavimas

| (43) | Oro uosto veiklą galima suskirstyti į šias rūšis:






  i. | oro uostų infrastruktūros ir įrangos (kilimo ir tūpimo takai, terminalai, oro uosto aikštelės, skrydžių valdymo bokštas) arba tiesioginio palaikymo infrastruktūrų ir įrangos (gaisrų gesinimo įrenginių, saugumo arba saugos įrangos) statyba, |
| --- | --- | --- |

(43)

Oro uosto veiklą galima suskirstyti į šias rūšis:

i.

oro uostų infrastruktūros ir įrangos (kilimo ir tūpimo takai, terminalai, oro uosto aikštelės, skrydžių valdymo bokštas) arba tiesioginio palaikymo infrastruktūrų ir įrangos (gaisrų gesinimo įrenginių, saugumo arba saugos įrangos) statyba,

| ii. | infrastruktūros eksploatavimas, į kurį įeina oro uosto infrastruktūros priežiūra ir valdymas, |
| --- | --- |

ii.

infrastruktūros eksploatavimas, į kurį įeina oro uosto infrastruktūros priežiūra ir valdymas,

| iii. | su oro transportu susijusių oro uostų paslaugų teikimas, pavyzdžiui, antžeminių paslaugų teikimas ir naudojimasis su jomis susijusia infrastruktūra, gaisrų gesinimo, skubios pagalbos, saugos paslaugų ir t. t. teikimas, |
| --- | --- |

iii.

su oro transportu susijusių oro uostų paslaugų teikimas, pavyzdžiui, antžeminių paslaugų teikimas ir naudojimasis su jomis susijusia infrastruktūra, gaisrų gesinimo, skubios pagalbos, saugos paslaugų ir t. t. teikimas,

| iv. | komercinės veiklos, tiesiogiai nesusijusios su pagrindinėmis oro uosto veiklos rūšimis, vykdymas, įskaitant žemės ir pastatų statybą, finansavimą, eksploatavimą ir nuomą oro uosto teritorijoje, įrengiant ne tik darbo kabinetus ir sandėlius, bet ir viešbučius, pramonės įmones, parduotuves, restoranus, automobilių stovėjimo aikšteles. Kadangi ši veikla nėra transporto veiklos dalis, jos finansavimas iš valstybės lėšų nėra šių gairių objektas, ir ji bus įvertinta pagal atitinkamas sektorių ir bendrąsias taisykles. |
| --- | --- |

iv.

komercinės veiklos, tiesiogiai nesusijusios su pagrindinėmis oro uosto veiklos rūšimis, vykdymas, įskaitant žemės ir pastatų statybą, finansavimą, eksploatavimą ir nuomą oro uosto teritorijoje, įrengiant ne tik darbo kabinetus ir sandėlius, bet ir viešbučius, pramonės įmones, parduotuves, restoranus, automobilių stovėjimo aikšteles. Kadangi ši veikla nėra transporto veiklos dalis, jos finansavimas iš valstybės lėšų nėra šių gairių objektas, ir ji bus įvertinta pagal atitinkamas sektorių ir bendrąsias taisykles.

| (44) | Šios gairės taikomos visai oro uostų veiklai, išskyrus saugą, skrydžių valdymą ir bet kurią kitą veiklą, už kurią yra atsakinga ELPA valstybė, besinaudojanti savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis (21). |
| --- | --- |

(44)

Šios gairės taikomos visai oro uostų veiklai, išskyrus saugą, skrydžių valdymą ir bet kurią kitą veiklą, už kurią yra atsakinga ELPA valstybė, besinaudojanti savo, kaip valstybės institucijos, prerogatyvomis (21).

30A.4.1.   Oro uostų infrastruktūros finansavimas

| (45) | Šiame skirsnyje aptariama pagalba oro uostų infrastruktūros ir įrangos arba oro uostų tiesioginio palaikymo infrastruktūros ir įrangos, kaip apibrėžta šio dokumento 43 punkto i dalyje ir 44 punkte, statybai. |
| --- | --- |

(45)

Šiame skirsnyje aptariama pagalba oro uostų infrastruktūros ir įrangos arba oro uostų tiesioginio palaikymo infrastruktūros ir įrangos, kaip apibrėžta šio dokumento 43 punkto i dalyje ir 44 punkte, statybai.

| (46) | Infrastruktūra yra oro uosto valdytojo ekonominės veiklos pagrindas. Tačiau tai yra ir viena iš galimybių valstybei paveikti regionų ekonominį vystymąsi, žemės naudojimo planavimo, transporto politiką ir kt. |
| --- | --- |

(46)

Infrastruktūra yra oro uosto valdytojo ekonominės veiklos pagrindas. Tačiau tai yra ir viena iš galimybių valstybei paveikti regionų ekonominį vystymąsi, žemės naudojimo planavimo, transporto politiką ir kt.

| (47) | Ekonominę veiklą, kaip apibrėžta nurodyto Teismo sprendimo 21 dalyje, vykdantis oro uosto valdytojas savo valdomos infrastruktūros eksploatavimo arba statybos išlaidas turėtų finansuoti nuosavomis lėšomis. Todėl, ELPA valstybei (įskaitant regioninės ir vietinės valdžios institucijas) suteikiant oro uosto infrastruktūrą valdytojui, kuris neveikia kaip privatus investuotojas, ir neturi atitinkamų finansinių sumetimų, arba oro uosto valdytojui skiriant valstybės subsidijas infrastruktūrai finansuoti, pastarajam gali būti suteiktas ekonominis pranašumas konkurentų atžvilgiu. Apie tai turi būti pranešta ir išnagrinėta pagal valstybės pagalbos teikimo taisykles. |
| --- | --- |

(47)

Ekonominę veiklą, kaip apibrėžta nurodyto Teismo sprendimo 21 dalyje, vykdantis oro uosto valdytojas savo valdomos infrastruktūros eksploatavimo arba statybos išlaidas turėtų finansuoti nuosavomis lėšomis. Todėl, ELPA valstybei (įskaitant regioninės ir vietinės valdžios institucijas) suteikiant oro uosto infrastruktūrą valdytojui, kuris neveikia kaip privatus investuotojas, ir neturi atitinkamų finansinių sumetimų, arba oro uosto valdytojui skiriant valstybės subsidijas infrastruktūrai finansuoti, pastarajam gali būti suteiktas ekonominis pranašumas konkurentų atžvilgiu. Apie tai turi būti pranešta ir išnagrinėta pagal valstybės pagalbos teikimo taisykles.

| (48) | Europos Komisija ir Institucija anksčiau išdėstė sąlygas, kurioms esant tam tikros operacijos, pavyzdžiui, žemės arba pastatų pardavimas (22) arba įmonės privatizavimas (23), Institucijos požiūriu, atliekamos nesudarant galimybės gauti valstybės pagalbą. Dažniausiai tai būdinga tuomet, kai objektas parduodamas rinkos kaina, ypač jei ta kaina yra nustatoma rengiant atvirą, besąlygišką, nediskriminacinį konkursą, apie kurį tinkamai paskelbta, ir kuriuo užtikrinamos vienodos sąlygos visiems galimiems pareiškėjams. Nepažeidžiant įsipareigojimų, nustatytų pagal viešiesiems pirkimams ir koncesijoms taikomas taisykles ir principus, tais atvejais, kai jie taikytini, valstybei parduodant arba suteikiant infrastruktūrą yra iš esmės mutatis mutandis taikomas tas pats principas. |
| --- | --- |

(48)

Europos Komisija ir Institucija anksčiau išdėstė sąlygas, kurioms esant tam tikros operacijos, pavyzdžiui, žemės arba pastatų pardavimas (22) arba įmonės privatizavimas (23), Institucijos požiūriu, atliekamos nesudarant galimybės gauti valstybės pagalbą. Dažniausiai tai būdinga tuomet, kai objektas parduodamas rinkos kaina, ypač jei ta kaina yra nustatoma rengiant atvirą, besąlygišką, nediskriminacinį konkursą, apie kurį tinkamai paskelbta, ir kuriuo užtikrinamos vienodos sąlygos visiems galimiems pareiškėjams. Nepažeidžiant įsipareigojimų, nustatytų pagal viešiesiems pirkimams ir koncesijoms taikomas taisykles ir principus, tais atvejais, kai jie taikytini, valstybei parduodant arba suteikiant infrastruktūrą yra iš esmės mutatis mutandis taikomas tas pats principas.

| (49) | Neįmanoma visais be išimties atvejais atmesti tam tikros pagalbos buvimo galimybės. Pavyzdžiui, jeigu aptariama infrastruktūra būtų leista naudotis iš anksto numatytam valdytojui, kuriam tokiu būdu suteikiamas per didelis pranašumas, arba jeigu nepagrįstai didelis objekto pardavimo ir jo neseniai baigtos statybos kainos skirtumas objekto pirkėjui suteiktų per didelį pranašumą, tai būtų galima laikyti pagalba. |
| --- | --- |

(49)

Neįmanoma visais be išimties atvejais atmesti tam tikros pagalbos buvimo galimybės. Pavyzdžiui, jeigu aptariama infrastruktūra būtų leista naudotis iš anksto numatytam valdytojui, kuriam tokiu būdu suteikiamas per didelis pranašumas, arba jeigu nepagrįstai didelis objekto pardavimo ir jo neseniai baigtos statybos kainos skirtumas objekto pirkėjui suteiktų per didelį pranašumą, tai būtų galima laikyti pagalba.

| (50) | Jeigu papildoma infrastruktūra, kuri dar nebuvo numatyta suteikiant teisę naudoti esamą infrastruktūrą, yra leidžiama naudotis oro uosto valdytojui, jis privalo sumokėti rinkos vertę atitinkantį bei naujosios infrastruktūros sąnaudas ir eksploatavimo trukmę atspindintį nuomos mokestį. Be to, jei infrastruktūros plėtra pradinėje sutartyje nebuvo numatyta, papildoma infrastruktūra būtinai turi būti susijusi su esamos infrastruktūros eksploatavimu, nekeičiant pradinės su valdytoju sudarytos sutarties objekto. |
| --- | --- |

(50)

Jeigu papildoma infrastruktūra, kuri dar nebuvo numatyta suteikiant teisę naudoti esamą infrastruktūrą, yra leidžiama naudotis oro uosto valdytojui, jis privalo sumokėti rinkos vertę atitinkantį bei naujosios infrastruktūros sąnaudas ir eksploatavimo trukmę atspindintį nuomos mokestį. Be to, jei infrastruktūros plėtra pradinėje sutartyje nebuvo numatyta, papildoma infrastruktūra būtinai turi būti susijusi su esamos infrastruktūros eksploatavimu, nekeičiant pradinės su valdytoju sudarytos sutarties objekto.

| (51) | Jeigu nėra įmanoma garantuoti, kad valstybės pagalba negali būti skiriama, apie aptariamą priemonę turi būti pranešta. Jei patvirtinama, kad pagal priemonę gali būti skiriama pagalba, galima paskelbti, kad ji yra suderinama visų pirma su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktais ir 59 straipsnio 2 dalimi ir prireikus su tų straipsnių įgyvendinimo nuostatomis. Siekdama šio tikslo Institucija visų pirma ištirs, ar:






  — | infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendrą interesą (regioninis vystymasis, prieinamumas ir t. t.), |
| --- | --- | --- |

(51)

Jeigu nėra įmanoma garantuoti, kad valstybės pagalba negali būti skiriama, apie aptariamą priemonę turi būti pranešta. Jei patvirtinama, kad pagal priemonę gali būti skiriama pagalba, galima paskelbti, kad ji yra suderinama visų pirma su EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalies a, b arba c punktais ir 59 straipsnio 2 dalimi ir prireikus su tų straipsnių įgyvendinimo nuostatomis. Siekdama šio tikslo Institucija visų pirma ištirs, ar:

—

infrastruktūros statyba ir eksploatavimas atitinka aiškiai apibrėžtą bendrą interesą (regioninis vystymasis, prieinamumas ir t. t.),

| — | infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui, |
| --- | --- |

—

infrastruktūra yra būtina ir proporcinga nustatytam tikslui,

| — | vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu, |
| --- | --- |

—

vidutinės trukmės laikotarpiu infrastruktūros perspektyvos yra pakankamos, ypač jau turimos infrastruktūros naudojimo požiūriu,

| — | visi galimi naudotojai infrastruktūra gali naudotis lygiomis teisėmis, remiantis nediskriminavimo principu, |
| --- | --- |

—

visi galimi naudotojai infrastruktūra gali naudotis lygiomis teisėmis, remiantis nediskriminavimo principu,

| — | prekybos vystymuisi nedaromas poveikis, kuris pakenktų EEE susitarimo veikimui. |
| --- | --- |

—

prekybos vystymuisi nedaromas poveikis, kuris pakenktų EEE susitarimo veikimui.

30A.4.2.   Pagalba oro uostų infrastruktūros eksploatavimui

| (52) | Institucija iš esmės laikosi nuomonės, kad oro uosto valdytojas, kaip ir kiekvienas rinkos dalyvis, įprastas išlaidas, susijusias su oro uostų infrastruktūros valdymu ir išlaikymu, turi padengti iš nuosavų išteklių. Taigi bet koks šių paslaugų viešasis finansavimas sumažintų oro uosto valdytojo išlaidas, kurias jis paprastai patiria vykdydamas įprastą veiklą. |
| --- | --- |

(52)

Institucija iš esmės laikosi nuomonės, kad oro uosto valdytojas, kaip ir kiekvienas rinkos dalyvis, įprastas išlaidas, susijusias su oro uostų infrastruktūros valdymu ir išlaikymu, turi padengti iš nuosavų išteklių. Taigi bet koks šių paslaugų viešasis finansavimas sumažintų oro uosto valdytojo išlaidas, kurias jis paprastai patiria vykdydamas įprastą veiklą.

| (53) | Toks finansavimas nėra valstybės pagalba, jei tai yra su viešąja paslauga susijusių išlaidų kompensacija, skirta oro uosto valdymui, laikantis Altmark bylos sprendime (24) nustatytų sąlygų. Kitais atvejais veiklos subsidijos yra pagalba veiklai. Šių gairių 30A straipsnio 3 dalies 1 punkte teigiama, kad tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu tik remiantis 61 straipsnio 3 dalies a arba c punktais, tam tikromis sąlygomis ir nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose, arba remiantis 59 straipsnio 2 dalimi, jei tenkinamos tam tikros sąlygos, kurios užtikrina, kad pagalba yra būtina bendrus ekonominius interesus tenkinančioms paslaugoms teikti, o prekybai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams. |
| --- | --- |

(53)

Toks finansavimas nėra valstybės pagalba, jei tai yra su viešąja paslauga susijusių išlaidų kompensacija, skirta oro uosto valdymui, laikantis Altmark bylos sprendime (24) nustatytų sąlygų. Kitais atvejais veiklos subsidijos yra pagalba veiklai. Šių gairių 30A straipsnio 3 dalies 1 punkte teigiama, kad tokia pagalba gali būti suderinama su EEE susitarimo veikimu tik remiantis 61 straipsnio 3 dalies a arba c punktais, tam tikromis sąlygomis ir nepalankioje padėtyje esančiuose regionuose, arba remiantis 59 straipsnio 2 dalimi, jei tenkinamos tam tikros sąlygos, kurios užtikrina, kad pagalba yra būtina bendrus ekonominius interesus tenkinančioms paslaugoms teikti, o prekybai nedaromas poveikis, kuris prieštarautų susitariančiųjų šalių interesams.

| (54) | Dėl 59 straipsnio 2 dalies taikymo, kaip teigiama šių gairių 31 punkte, 2005 m. liepos 13 d. Komisijos sprendime dėl Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma valstybės pagalba, skiriama D kategorijos oro uostams kaip kompensacija už viešąją paslaugą, laikoma suderinama su rinka, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų (25). |
| --- | --- |

(54)

Dėl 59 straipsnio 2 dalies taikymo, kaip teigiama šių gairių 31 punkte, 2005 m. liepos 13 d. Komisijos sprendime dėl Sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma valstybės pagalba, skiriama D kategorijos oro uostams kaip kompensacija už viešąją paslaugą, laikoma suderinama su rinka, jeigu laikomasi tam tikrų sąlygų (25).

| (55) | Šiuo tikslu Institucija patikrins, ar oro uostui iš tikrųjų patikėta užduotis teikti bendrus interesus tenkinančias paslaugas ir įsitikins, ar kompensacija neviršija sumos, reikalingos padengti išlaidoms, susidariusioms teikiant viešąją paslaugą, atsižvelgdama į pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šią veiklą. |
| --- | --- |

(55)

Šiuo tikslu Institucija patikrins, ar oro uostui iš tikrųjų patikėta užduotis teikti bendrus interesus tenkinančias paslaugas ir įsitikins, ar kompensacija neviršija sumos, reikalingos padengti išlaidoms, susidariusioms teikiant viešąją paslaugą, atsižvelgdama į pajamas ir pagrįstą pelną, gautą vykdant šią veiklą.

| (56) | Oro uostui skiriamos su viešąja paslauga susijusios užduotys turi būti įforminamos vienu arba keliais oficialiais dokumentais, kurių formą nustato kiekviena ELPA valstybė. Šiuose dokumentuose turi būti pateikta visa informacija, leidžianti nustatyti specifines išlaidas, susijusias su viešąja paslauga, taip pat turi būti nurodyta:






  — | tikslus su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo pobūdis, |
| --- | --- | --- |

(56)

Oro uostui skiriamos su viešąja paslauga susijusios užduotys turi būti įforminamos vienu arba keliais oficialiais dokumentais, kurių formą nustato kiekviena ELPA valstybė. Šiuose dokumentuose turi būti pateikta visa informacija, leidžianti nustatyti specifines išlaidas, susijusias su viešąja paslauga, taip pat turi būti nurodyta:

—

tikslus su viešąja paslauga susijusio įsipareigojimo pobūdis,

| — | atitinkami valdytojai ir teritorija, |
| --- | --- |

—

atitinkami valdytojai ir teritorija,

| — | oro uostui suteikiamų specialių arba išskirtinių teisių pobūdis, |
| --- | --- |

—

oro uostui suteikiamų specialių arba išskirtinių teisių pobūdis,

| — | kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir patikrinimo tvarka, |
| --- | --- |

—

kompensacijos apskaičiavimo, kontrolės ir patikrinimo tvarka,

| — | priemonės, skirtos galimai kompensacijos permokai ar nepakankamumui išvengti, ir jų koregavimui. |
| --- | --- |

—

priemonės, skirtos galimai kompensacijos permokai ar nepakankamumui išvengti, ir jų koregavimui.

| (57) | Apskaičiuojant kompensacijos dydį, į išlaidas ir pajamas, į kurias reikia atsižvelgti, turi būti įtrauktos visos išlaidos ir pajamos, susijusios su bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos teikimu. Jei tam tikram oro uosto valdytojui suteikiamos kitos specialios arba išskirtinės teisės, susijusios su šia bendrus ekonominius interesus tenkinančia paslauga, turi būti atsižvelgiama ir į pajamas, kurias jis iš to gauna. Todėl turi būti įdiegta skaidri apskaitos sistema ir atskirtos įvairių valdytojo veiklos rūšių sąskaitos (26). |
| --- | --- |

(57)

Apskaičiuojant kompensacijos dydį, į išlaidas ir pajamas, į kurias reikia atsižvelgti, turi būti įtrauktos visos išlaidos ir pajamos, susijusios su bendrus ekonominius interesus tenkinančios paslaugos teikimu. Jei tam tikram oro uosto valdytojui suteikiamos kitos specialios arba išskirtinės teisės, susijusios su šia bendrus ekonominius interesus tenkinančia paslauga, turi būti atsižvelgiama ir į pajamas, kurias jis iš to gauna. Todėl turi būti įdiegta skaidri apskaitos sistema ir atskirtos įvairių valdytojo veiklos rūšių sąskaitos (26).

30A.4.3.   Pagalba oro uostų paslaugoms

| (58) | Antžeminės paslaugos – tai komercinė veikla, atvira konkurencijai, kai viršijamas 2 milijonų aptarnaujamų keleivių per metus skaičius, kaip nurodyta Direktyvoje 96/67EB (27). Oro uosto valdytojas, veikdamas kaip antžeminių paslaugų teikėjas, gali taikyti skirtingus tarifus už paslaugas, suteikiamas oro transporto bendrovėms, jei šie tarifų skirtumai atspindi išlaidų skirtumus, susijusius su suteiktų paslaugų pobūdžiu arba apimtimi (28). |
| --- | --- |

(58)

Antžeminės paslaugos – tai komercinė veikla, atvira konkurencijai, kai viršijamas 2 milijonų aptarnaujamų keleivių per metus skaičius, kaip nurodyta Direktyvoje 96/67EB (27). Oro uosto valdytojas, veikdamas kaip antžeminių paslaugų teikėjas, gali taikyti skirtingus tarifus už paslaugas, suteikiamas oro transporto bendrovėms, jei šie tarifų skirtumai atspindi išlaidų skirtumus, susijusius su suteiktų paslaugų pobūdžiu arba apimtimi (28).

| (59) | Jeigu 2 milijonų keleivių riba nėra peržengta, oro uosto valdytojas, veikiantis kaip paslaugų teikėjas, gali kompensuoti skirtingų šaltinių pajamas ir nuostolius, atsirandančius iš grynai komercinės veiklos (pavyzdžiui, jo antžeminių paslaugų teikimo veiklos ir automobilių stovėjimo aikštelės administravimo), neįtraukdamas viešųjų lėšų, kurios jam buvo skirtos kaip oro uosto arba bendros ekonominės svarbos paslaugos teikėjui. Tačiau, kai antžeminių paslaugų teikimo srityje konkurencijos nėra, jis visų pirma turi prižiūrėti, kad nebūtų pažeistos nacionalinės arba EEE susitarimo nuostatos, ypač, kad nebūtų piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi rinkoje, pažeidžiant EEE susitarimo 54 straipsnį (kuriuo dominuojančią padėtį EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje arba didelėje jos dalyje užimančioms įmonėms yra draudžiama skirtingoms oro linijų bendrovėms taikyti skirtingas sąlygas už tokias pat paslaugas, taip joms sudarant nepalankias konkurencines sąlygas). |
| --- | --- |

(59)

Jeigu 2 milijonų keleivių riba nėra peržengta, oro uosto valdytojas, veikiantis kaip paslaugų teikėjas, gali kompensuoti skirtingų šaltinių pajamas ir nuostolius, atsirandančius iš grynai komercinės veiklos (pavyzdžiui, jo antžeminių paslaugų teikimo veiklos ir automobilių stovėjimo aikštelės administravimo), neįtraukdamas viešųjų lėšų, kurios jam buvo skirtos kaip oro uosto arba bendros ekonominės svarbos paslaugos teikėjui. Tačiau, kai antžeminių paslaugų teikimo srityje konkurencijos nėra, jis visų pirma turi prižiūrėti, kad nebūtų pažeistos nacionalinės arba EEE susitarimo nuostatos, ypač, kad nebūtų piktnaudžiaujama dominuojančia padėtimi rinkoje, pažeidžiant EEE susitarimo 54 straipsnį (kuriuo dominuojančią padėtį EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje arba didelėje jos dalyje užimančioms įmonėms yra draudžiama skirtingoms oro linijų bendrovėms taikyti skirtingas sąlygas už tokias pat paslaugas, taip joms sudarant nepalankias konkurencines sąlygas).

| (60) | Peržengus 2 milijonų keleivių ribą, antžeminių oro uosto paslaugų tiekimas turi būti finansuojamas savo lėšomis ir nepriklausyti nuo iš kitos oro uosto komercinės veiklos gaunamų pajamų arba valstybės lėšų, kurios jam yra skirtos kaip oro uostą valdančiam subjektui arba bendros ekonominės svarbos paslaugos teikėjui. |
| --- | --- |

(60)

Peržengus 2 milijonų keleivių ribą, antžeminių oro uosto paslaugų tiekimas turi būti finansuojamas savo lėšomis ir nepriklausyti nuo iš kitos oro uosto komercinės veiklos gaunamų pajamų arba valstybės lėšų, kurios jam yra skirtos kaip oro uostą valdančiam subjektui arba bendros ekonominės svarbos paslaugos teikėjui.

30A.5.   Pagalba veiklai pradėti

30A.5.1.   Tikslai

| (61) | Maži oro uostai paprastai nepritraukia tokio keleivių srauto, kuris jiems būtinas pasiekti pakankamą apimtį ir rentabilumo slenkstį. |
| --- | --- |

(61)

Maži oro uostai paprastai nepritraukia tokio keleivių srauto, kuris jiems būtinas pasiekti pakankamą apimtį ir rentabilumo slenkstį.

| (62) | Nėra absoliučių skaičių, pagal kuriuos būtų nustatomas rentabilumo slenkstis. Europos regionų komiteto vertinimu, jis siekia 1,5 milijono keleivių per metus, o pirmiau minėtas Kranfildo universiteto tyrimas, kuriame pateikiami duomenys apie 500 000 ir 1 mln. pervežamų keleivių per metus, rodo, kad tie dydžiai skiriasi priklausomai nuo šalies ir oro uostų organizavimo pobūdžio (29). |
| --- | --- |

(62)

Nėra absoliučių skaičių, pagal kuriuos būtų nustatomas rentabilumo slenkstis. Europos regionų komiteto vertinimu, jis siekia 1,5 milijono keleivių per metus, o pirmiau minėtas Kranfildo universiteto tyrimas, kuriame pateikiami duomenys apie 500 000 ir 1 mln. pervežamų keleivių per metus, rodo, kad tie dydžiai skiriasi priklausomai nuo šalies ir oro uostų organizavimo pobūdžio (29).

| (63) | Kai kurie regioniniai oro uostai gali tikėtis gerų rezultatų oro transporto bendrovėms, vykdančioms su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (30), pritraukiant pakankamai keleivių, arba valstybių valdžios institucijoms pradėjus įgyvendinti socialinio pobūdžio pagalbos schemas, tačiau oro transporto bendrovės pirmenybę teikia išmėgintiems, patogioje vietoje esantiems, dideliems, greitą susisiekimą garantuojantiems ir nuolatinius keleivius turintiems oro uostams, bei kuriuose bendrovės turi joms paskirtus laiko tarpsnius ir stengiasi jų neprarasti. Be to, ilgą laiką buvo vykdoma tokia oro uostų ir aviacijos politika, dėl kurios oro eismo srautas dažnai susikoncentruodavo didžiuosiuose valstybių miestuose. |
| --- | --- |

(63)

Kai kurie regioniniai oro uostai gali tikėtis gerų rezultatų oro transporto bendrovėms, vykdančioms su viešąja paslauga susijusius įsipareigojimus (30), pritraukiant pakankamai keleivių, arba valstybių valdžios institucijoms pradėjus įgyvendinti socialinio pobūdžio pagalbos schemas, tačiau oro transporto bendrovės pirmenybę teikia išmėgintiems, patogioje vietoje esantiems, dideliems, greitą susisiekimą garantuojantiems ir nuolatinius keleivius turintiems oro uostams, bei kuriuose bendrovės turi joms paskirtus laiko tarpsnius ir stengiasi jų neprarasti. Be to, ilgą laiką buvo vykdoma tokia oro uostų ir aviacijos politika, dėl kurios oro eismo srautas dažnai susikoncentruodavo didžiuosiuose valstybių miestuose.

| (64) | Todėl neturėdamos tinkamų paskatų oro transporto bendrovės ne visada yra pasiryžusios rizikuoti atidarydamos naujus maršrutus iš nežinomų ir neišmėgintų oro uostų. Taigi Institucija sutinka, kad oro transporto bendrovėms tam tikromis sąlygomis laikinai būtų suteikta valstybės pagalba, jei tai jas skatina atidaryti naujus maršrutus arba padidinti reisų skaičių iš regioninių oro uostų ir pritraukti tokį pervežamų keleivių skaičių, kuris leistų per ribotą laikotarpį pasiekti rentabilumo slenkstį. Institucija užtikrins, kad tokia pagalba nesuteiktų pranašumo dideliems oro uostams, kuriuose ir taip aktyvus tarptautinis oro eismas ir kurie atviri konkurencijai. |
| --- | --- |

(64)

Todėl neturėdamos tinkamų paskatų oro transporto bendrovės ne visada yra pasiryžusios rizikuoti atidarydamos naujus maršrutus iš nežinomų ir neišmėgintų oro uostų. Taigi Institucija sutinka, kad oro transporto bendrovėms tam tikromis sąlygomis laikinai būtų suteikta valstybės pagalba, jei tai jas skatina atidaryti naujus maršrutus arba padidinti reisų skaičių iš regioninių oro uostų ir pritraukti tokį pervežamų keleivių skaičių, kuris leistų per ribotą laikotarpį pasiekti rentabilumo slenkstį. Institucija užtikrins, kad tokia pagalba nesuteiktų pranašumo dideliems oro uostams, kuriuose ir taip aktyvus tarptautinis oro eismas ir kurie atviri konkurencijai.

| (65) | Tačiau atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą bendrą siekį plėtoti ir derinti įvairių rūšių transportą bei optimaliai panaudoti infrastruktūrą, pagalba naujam oro maršrutui atidaryti negalės būti teikiama, jei tas maršrutas sutaps su greitojo traukinio maršrutu. |
| --- | --- |

(65)

Tačiau atsižvelgiant į pirmiau išdėstytą bendrą siekį plėtoti ir derinti įvairių rūšių transportą bei optimaliai panaudoti infrastruktūrą, pagalba naujam oro maršrutui atidaryti negalės būti teikiama, jei tas maršrutas sutaps su greitojo traukinio maršrutu.

| (66) | Europos Komisija taip pat nustatė atokiausių regionų darnaus vystymosi gaires (31). Jų vystymosi strategija grindžiama trimis pagrindiniais principais: padėti gerinti susisiekimą su šiais regionais, padidinti jų konkurencingumą ir, siekiant sumažinti atotrūkio nuo Europos ekonomikos poveikį, skatinti jų regioninę integraciją. |
| --- | --- |

(66)

Europos Komisija taip pat nustatė atokiausių regionų darnaus vystymosi gaires (31). Jų vystymosi strategija grindžiama trimis pagrindiniais principais: padėti gerinti susisiekimą su šiais regionais, padidinti jų konkurencingumą ir, siekiant sumažinti atotrūkio nuo Europos ekonomikos poveikį, skatinti jų regioninę integraciją.

| (67) | Todėl Europos Komisija pritaria tam, kad pagalbai atidaryti maršrutus atokiausiuose regionuose būtų taikomi lankstesni suderinamumo kriterijai, ypač pagalbos intensyvumo ir trukmės požiūriu, ir neketina prieštarauti šiai pagalbai, skirtai teikti paslaugas gretimoms EEE nepriklausančioms šalims.
  Institucija laikosi nuomonės, kad bus patvirtintos panašios nuostatos dėl EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nurodytiems regionams ir retai apgyvendintiems regionams skiriamos pagalbos intensyvumo ir trukmės. |
| --- | --- |

(67)

Todėl Europos Komisija pritaria tam, kad pagalbai atidaryti maršrutus atokiausiuose regionuose būtų taikomi lankstesni suderinamumo kriterijai, ypač pagalbos intensyvumo ir trukmės požiūriu, ir neketina prieštarauti šiai pagalbai, skirtai teikti paslaugas gretimoms EEE nepriklausančioms šalims.

Institucija laikosi nuomonės, kad bus patvirtintos panašios nuostatos dėl EEE susitarimo 61 straipsnio 3 dalyje nurodytiems regionams ir retai apgyvendintiems regionams skiriamos pagalbos intensyvumo ir trukmės.

30A.5.2.   Suderinamumo kriterijai

| (68) | Finansinės paskatos veiklai pradėti, išskyrus atvejus, kai viešosios institucijos elgiasi kaip rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas (žr. 30A.3.2.4 punktą), pagalbos gavėjams suteikia pranašumą, todėl gali tiesiogiai iškraipyti bendrovių konkurenciją, nes sumažėja pagalbos gavėjų eksploatavimo išlaidos. |
| --- | --- |

(68)

Finansinės paskatos veiklai pradėti, išskyrus atvejus, kai viešosios institucijos elgiasi kaip rinkos sąlygomis veikiantis privatus investuotojas (žr. 30A.3.2.4 punktą), pagalbos gavėjams suteikia pranašumą, todėl gali tiesiogiai iškraipyti bendrovių konkurenciją, nes sumažėja pagalbos gavėjų eksploatavimo išlaidos.

| (69) | Finansinės paskatos taip pat gali netiesiogiai veikti konkurenciją tarp oro uostų, padėti jiems vystytis ir net paskatinti oro transporto bendrovę perkelti veiklą iš vieno oro uosto į kitą ir perkelti kurį nors oro maršrutą iš EEE oro uosto į regioninį oro uostą. Todėl šios paskatos paprastai yra laikomos valstybės pagalba ir apie jas turi būti pranešta Institucijai. |
| --- | --- |

(69)

Finansinės paskatos taip pat gali netiesiogiai veikti konkurenciją tarp oro uostų, padėti jiems vystytis ir net paskatinti oro transporto bendrovę perkelti veiklą iš vieno oro uosto į kitą ir perkelti kurį nors oro maršrutą iš EEE oro uosto į regioninį oro uostą. Todėl šios paskatos paprastai yra laikomos valstybės pagalba ir apie jas turi būti pranešta Institucijai.

| (70) | Atsižvelgdama į pirmiau minėtus tikslus ir didelius sunkumus, kurių gali kilti atidarant naują maršrutą, Institucija galės patvirtinti tokią pagalbą, jeigu bus tenkinamos šios sąlygos:






  a) | Pagalbos gavėjai. Pagalba teikiama oro vežėjams, turintiems galiojančią EEE susitarimo susitariančiosios šalies išduotą veiklos licenciją, taikant Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2470/92 dėl oro vežėjų licencijavimo (32). |
| --- | --- | --- |

(70)

Atsižvelgdama į pirmiau minėtus tikslus ir didelius sunkumus, kurių gali kilti atidarant naują maršrutą, Institucija galės patvirtinti tokią pagalbą, jeigu bus tenkinamos šios sąlygos:

a)

Pagalbos gavėjai. Pagalba teikiama oro vežėjams, turintiems galiojančią EEE susitarimo susitariančiosios šalies išduotą veiklos licenciją, taikant Tarybos reglamentą (EEB) Nr. 2470/92 dėl oro vežėjų licencijavimo (32).

| b) | Regioniniai oro uostai. Pagalba teikiama maršrutams, jungiantiems C ir D kategorijų regioninius oro uostus su kitu oro uostu EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje. Pagalba maršrutams tarp nacionalinių (B kategorijos) oro uostų gali būti numatyta tik tinkamai pagrįstais išskirtiniais atvejais, ypač jei vienas iš oro uostų yra nepalankioje padėtyje esančiame regione. |
| --- | --- |

b)

Regioniniai oro uostai. Pagalba teikiama maršrutams, jungiantiems C ir D kategorijų regioninius oro uostus su kitu oro uostu EEE susitarimu nustatytoje teritorijoje. Pagalba maršrutams tarp nacionalinių (B kategorijos) oro uostų gali būti numatyta tik tinkamai pagrįstais išskirtiniais atvejais, ypač jei vienas iš oro uostų yra nepalankioje padėtyje esančiame regione.

| c) | Nauji maršrutai. Pagalba skiriama tik naujiems maršrutams atidaryti arba reisų skaičiui padidinti, kaip apibrėžta toliau. Dėl šios pagalbos padidės grynasis keleivių skaičius (33).
  Ši pagalba neturi skatinti paprasčiausiai perkelti oro eismo srautą iš vieno maršruto į kitą arba iš vienos bendrovės į kitą. Dėl šios pagalbos neturi būti nukreiptas tokios pačios paskirties arba pagal tuos pačius kriterijus lygintinos paskirties eismo srautas. Tai būtų nepateisinama kito oro uosto, esančio tame pačiame mieste, toje pačioje konurbacijoje (34) arba priklausančio tai pačiai oro uosto sistemai (35), jau teikiamų paslaugų dažnumo ir įgyvendinamumo atžvilgiu. Naujam oro maršrutui taip pat negali būti teikiama pagalba, jei šiuo maršrutu keleivius jau veža greitieji traukiniai, ir ši paslauga, vertinant tais pačiais kriterijais, jam prilygsta.
  Institucija neleis, kad bendrovės piktnaudžiautų, stengdamosi apeiti laikiną pagalbos veiklai pradėti pobūdį ir maršrutą, kuriam suteikta pagalba, keisdamos tariamai nauju maršrutu, teikiančiu panašią paslaugą. Visai nebus teikiama pagalba oro transporto bendrovėms, kurios, jau pasinaudojusios pagalba tam tikram maršrutui, stengiasi gauti pagalbą konkuruojančiam tokios pačios arba panašios paskirties maršrutui iš kito oro uosto, esančio tame pačiame mieste, toje pačioje konurbacijoje arba priklausančio tai pačiai oro uosto sistemai, atidaryti. Tačiau per pagalbos teikimo laikotarpį paprastai pakeitus vieną maršrutą kitu, vykdomu iš to paties oro uosto ir turinčiu pritraukti į tą oro uostą bent jau tiek pat keleivių, pagalba ir toliau teikiama iki iš pradžių numatyto laikotarpio pabaigos, su sąlyga, kad šis pakeitimas neprieštarautų kitiems kriterijams, kuriais remiantis buvo suteikta pirminė pagalba. |
| --- | --- |

c)

Nauji maršrutai. Pagalba skiriama tik naujiems maršrutams atidaryti arba reisų skaičiui padidinti, kaip apibrėžta toliau. Dėl šios pagalbos padidės grynasis keleivių skaičius (33).

Ši pagalba neturi skatinti paprasčiausiai perkelti oro eismo srautą iš vieno maršruto į kitą arba iš vienos bendrovės į kitą. Dėl šios pagalbos neturi būti nukreiptas tokios pačios paskirties arba pagal tuos pačius kriterijus lygintinos paskirties eismo srautas. Tai būtų nepateisinama kito oro uosto, esančio tame pačiame mieste, toje pačioje konurbacijoje (34) arba priklausančio tai pačiai oro uosto sistemai (35), jau teikiamų paslaugų dažnumo ir įgyvendinamumo atžvilgiu. Naujam oro maršrutui taip pat negali būti teikiama pagalba, jei šiuo maršrutu keleivius jau veža greitieji traukiniai, ir ši paslauga, vertinant tais pačiais kriterijais, jam prilygsta.

Institucija neleis, kad bendrovės piktnaudžiautų, stengdamosi apeiti laikiną pagalbos veiklai pradėti pobūdį ir maršrutą, kuriam suteikta pagalba, keisdamos tariamai nauju maršrutu, teikiančiu panašią paslaugą. Visai nebus teikiama pagalba oro transporto bendrovėms, kurios, jau pasinaudojusios pagalba tam tikram maršrutui, stengiasi gauti pagalbą konkuruojančiam tokios pačios arba panašios paskirties maršrutui iš kito oro uosto, esančio tame pačiame mieste, toje pačioje konurbacijoje arba priklausančio tai pačiai oro uosto sistemai, atidaryti. Tačiau per pagalbos teikimo laikotarpį paprastai pakeitus vieną maršrutą kitu, vykdomu iš to paties oro uosto ir turinčiu pritraukti į tą oro uostą bent jau tiek pat keleivių, pagalba ir toliau teikiama iki iš pradžių numatyto laikotarpio pabaigos, su sąlyga, kad šis pakeitimas neprieštarautų kitiems kriterijams, kuriais remiantis buvo suteikta pirminė pagalba.

| d) | Ilgalaikis gyvybingumas ir laipsniškas pagalbos mažinimas: ilgainiui maršrutas turi išsilaikyti pats, t. y. bent su juo susijusios sąnaudos turi būti padengtos neskiriant viešojo finansavimo. Todėl pagalba turi būti laipsniškai mažinama ir teikiama ribotą laikotarpį. |
| --- | --- |

d)

Ilgalaikis gyvybingumas ir laipsniškas pagalbos mažinimas: ilgainiui maršrutas turi išsilaikyti pats, t. y. bent su juo susijusios sąnaudos turi būti padengtos neskiriant viešojo finansavimo. Todėl pagalba turi būti laipsniškai mažinama ir teikiama ribotą laikotarpį.

| e) | Papildomos išlaidos, susijusios su naujo maršruto atidarymu: pagalbos sumos dydis yra neatsiejamas nuo papildomų išlaidų, susidarančių pradedant veiklą, susijusių su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą. Šias išlaidas sudaro, pavyzdžiui, rinkodaros ir reklamos išlaidos pradiniu etapu, pristatant vartotojams naują maršrutą, arba į jas gali įeiti įrengimo išlaidos, kurias patiria oro transporto bendrovė, atidarydama naują maršrutą tam tikrame regioniniame oro uoste, jei tai C ar D kategorijos oro uostas, ir jei pagalba, skirta padengti tokias pat išlaidas, dar nebuvo gauta. Tačiau pagalba negali būti skiriama nuolatinėms eksploatavimo išlaidoms, pavyzdžiui, lėktuvų nuomai arba nusidėvėjimui, degalams, įgulos narių atlyginimams, oro uosto mokesčiams arba keleivių maitinimui. Kitos reikalavimus atitinkančios išlaidos turi atitikti realias išlaidas, susidarančias įprastomis rinkos sąlygomis. |
| --- | --- |

e)

Papildomos išlaidos, susijusios su naujo maršruto atidarymu: pagalbos sumos dydis yra neatsiejamas nuo papildomų išlaidų, susidarančių pradedant veiklą, susijusių su naujo maršruto atidarymu arba reisų skaičiaus padidinimu, kurių oro vežėjas nebūtų patyręs vykdydamas įprastą veiklą. Šias išlaidas sudaro, pavyzdžiui, rinkodaros ir reklamos išlaidos pradiniu etapu, pristatant vartotojams naują maršrutą, arba į jas gali įeiti įrengimo išlaidos, kurias patiria oro transporto bendrovė, atidarydama naują maršrutą tam tikrame regioniniame oro uoste, jei tai C ar D kategorijos oro uostas, ir jei pagalba, skirta padengti tokias pat išlaidas, dar nebuvo gauta. Tačiau pagalba negali būti skiriama nuolatinėms eksploatavimo išlaidoms, pavyzdžiui, lėktuvų nuomai arba nusidėvėjimui, degalams, įgulos narių atlyginimams, oro uosto mokesčiams arba keleivių maitinimui. Kitos reikalavimus atitinkančios išlaidos turi atitikti realias išlaidas, susidarančias įprastomis rinkos sąlygomis.

| f) | Pagalbos intensyvumas ir trukmė: laipsniškai mažinama pagalba gali būti teikiama ne ilgiau kaip 3 metus. Per vienerius metus skiriamos pagalbos suma gali padengti ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 30 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų.
  Maršrutams iš nepalankioje padėtyje esančių regionų, t. y. 61 straipsnio 3 dalies a punkte minimų ir retai apgyvendintų regionų, laipsniškai mažinama pagalba gali būti teikiama ne ilgiau nei 5 metus. Per vienerius metus skiriamos pagalbos suma gali padengti ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 40 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Jei pagalba skiriama 5 metams, pirmuosius trejus metus gali būti padengiama 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.
  Visais atvejais bendrovei skirtos pagalbos veiklai pradėti teikimo laikotarpis turi būti daug trumpesnis už tą laikotarpį, per kurį oro transporto bendrovė įsipareigoja vykdyti veiklą atitinkamame oro uoste, nurodytame pagal 70 dalies i punktą reikalaujamame verslo plane. Be to, pagalba turi būti nutraukta, kai tik pasiekiamas užsibrėžtas keleivių kiekis arba kai maršrutas tampa rentabilus, net jei tai atsitinka prieš pasibaigiant laikotarpiui, per kurį buvo numatyta teikti pagalbą. |
| --- | --- |

f)

Pagalbos intensyvumas ir trukmė: laipsniškai mažinama pagalba gali būti teikiama ne ilgiau kaip 3 metus. Per vienerius metus skiriamos pagalbos suma gali padengti ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 30 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Maršrutams iš nepalankioje padėtyje esančių regionų, t. y. 61 straipsnio 3 dalies a punkte minimų ir retai apgyvendintų regionų, laipsniškai mažinama pagalba gali būti teikiama ne ilgiau nei 5 metus. Per vienerius metus skiriamos pagalbos suma gali padengti ne daugiau kaip 50 % tais metais patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų, o per visą pagalbos teikimo laiką – vidutiniškai 40 % patirtų reikalavimus atitinkančių išlaidų. Jei pagalba skiriama 5 metams, pirmuosius trejus metus gali būti padengiama 50 % reikalavimus atitinkančių išlaidų.

Visais atvejais bendrovei skirtos pagalbos veiklai pradėti teikimo laikotarpis turi būti daug trumpesnis už tą laikotarpį, per kurį oro transporto bendrovė įsipareigoja vykdyti veiklą atitinkamame oro uoste, nurodytame pagal 70 dalies i punktą reikalaujamame verslo plane. Be to, pagalba turi būti nutraukta, kai tik pasiekiamas užsibrėžtas keleivių kiekis arba kai maršrutas tampa rentabilus, net jei tai atsitinka prieš pasibaigiant laikotarpiui, per kurį buvo numatyta teikti pagalbą.

| g) | Ryšys su maršruto plėtojimu: pagalbos išmokos turi būti susijusios su realiu pervežamų keleivių skaičiaus kitimu. Siekiant išlaikyti skatinamąjį pagalbos pobūdį ir išvengti nustatytos pagalbos ribos pakeitimo, pagalbos suma vienam keleiviui turi, pavyzdžiui, būti laipsniškai mažinama realiai didėjant keleivių srautui. |
| --- | --- |

g)

Ryšys su maršruto plėtojimu: pagalbos išmokos turi būti susijusios su realiu pervežamų keleivių skaičiaus kitimu. Siekiant išlaikyti skatinamąjį pagalbos pobūdį ir išvengti nustatytos pagalbos ribos pakeitimo, pagalbos suma vienam keleiviui turi, pavyzdžiui, būti laipsniškai mažinama realiai didėjant keleivių srautui.

| h) | Nediskriminacinis pagalbos skyrimas: kiekviena viešoji įstaiga, numatanti bendrovei (tarpininkaujant oro uostui arba ne) teikti pagalbą naujam maršrutui atidaryti, apie savo ketinimus turi pranešti viešai, pakankamai anksti ir pakankamai plačiai, kad visos suinteresuotos oro transporto bendrovės galėtų siūlyti savo paslaugas. Pranešime visų pirma turi būti pateiktas maršruto aprašas, taip pat su pagalbos suma ir trukme susiję objektyvūs kriterijai. Prireikus turi būti laikomasi taisyklių ir principų, susijusių su viešaisiais pirkimais ir koncesijomis. |
| --- | --- |

h)

Nediskriminacinis pagalbos skyrimas: kiekviena viešoji įstaiga, numatanti bendrovei (tarpininkaujant oro uostui arba ne) teikti pagalbą naujam maršrutui atidaryti, apie savo ketinimus turi pranešti viešai, pakankamai anksti ir pakankamai plačiai, kad visos suinteresuotos oro transporto bendrovės galėtų siūlyti savo paslaugas. Pranešime visų pirma turi būti pateiktas maršruto aprašas, taip pat su pagalbos suma ir trukme susiję objektyvūs kriterijai. Prireikus turi būti laikomasi taisyklių ir principų, susijusių su viešaisiais pirkimais ir koncesijomis.

| i) | Poveikis kitiems maršrutams ir verslo planas: kiekviena oro transporto bendrovė, siūlanti paslaugą viešajai įstaigai, ketinančiai teikti pagalbą veiklai pradėti, dalyvaudama konkurse turi pateikti verslo planą, kuriame įrodoma, kad, pasibaigus pagalbos teikimo laikotarpiui, maršrutas bus naudojamas pakankamai ilgą laikotarpį. Prieš suteikdama pagalbą veiklai pradėti viešoji įstaiga taip pat turi atlikti naujojo maršruto poveikio konkuruojantiems maršrutams tyrimą. |
| --- | --- |

i)

Poveikis kitiems maršrutams ir verslo planas: kiekviena oro transporto bendrovė, siūlanti paslaugą viešajai įstaigai, ketinančiai teikti pagalbą veiklai pradėti, dalyvaudama konkurse turi pateikti verslo planą, kuriame įrodoma, kad, pasibaigus pagalbos teikimo laikotarpiui, maršrutas bus naudojamas pakankamai ilgą laikotarpį. Prieš suteikdama pagalbą veiklai pradėti viešoji įstaiga taip pat turi atlikti naujojo maršruto poveikio konkuruojantiems maršrutams tyrimą.

| j) | Viešumas: ELPA valstybės turi užtikrinti, kad kiekvienais metais būtų paskelbtas kiekvieno oro uosto sąrašas, kuriame būtų išvardyti maršrutai, kuriems skiriama pagalba, prie kiekvieno iš jų nurodant viešojo finansavimo šaltinį, pagalbą gavusią bendrovę, suteiktos pagalbos dydį ir maršrutu vežamų keleivių skaičių. |
| --- | --- |

j)

Viešumas: ELPA valstybės turi užtikrinti, kad kiekvienais metais būtų paskelbtas kiekvieno oro uosto sąrašas, kuriame būtų išvardyti maršrutai, kuriems skiriama pagalba, prie kiekvieno iš jų nurodant viešojo finansavimo šaltinį, pagalbą gavusią bendrovę, suteiktos pagalbos dydį ir maršrutu vežamų keleivių skaičių.

| k) | Apeliacijos: be apeliacinės procedūros, numatytos Direktyvose 89/665/EEB ir 92/13/EEB (36), vadinamosiose viešųjų pirkimų direktyvose, prireikus apeliacinė procedūra turi būti numatyta ELPA valstybių lygmeniu, siekiant užtikrinti nediskriminacinį pagalbos teikimą. |
| --- | --- |

k)

Apeliacijos: be apeliacinės procedūros, numatytos Direktyvose 89/665/EEB ir 92/13/EEB (36), vadinamosiose viešųjų pirkimų direktyvose, prireikus apeliacinė procedūra turi būti numatyta ELPA valstybių lygmeniu, siekiant užtikrinti nediskriminacinį pagalbos teikimą.

| l) | Nuobaudos: jei oro vežėjas nevykdytų savo įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė oro uosto atžvilgiu pagalbos suteikimo metu, būtina taikyti sankcijų mechanizmą. Dėl pagalbos grąžinimo sistemos arba pradiniame etape vežėjo pateikto užstato arešto sistemos oro uostas gali užtikrinti, kad oro transporto bendrovė vykdys savo įsipareigojimus. |
| --- | --- |

l)

Nuobaudos: jei oro vežėjas nevykdytų savo įsipareigojimų, kuriuos prisiėmė oro uosto atžvilgiu pagalbos suteikimo metu, būtina taikyti sankcijų mechanizmą. Dėl pagalbos grąžinimo sistemos arba pradiniame etape vežėjo pateikto užstato arešto sistemos oro uostas gali užtikrinti, kad oro transporto bendrovė vykdys savo įsipareigojimus.

| (71) | Pagalbos sumavimas: pagalba veiklai pradėti negali būti sumuojama su kitomis pagalbos, skirtos maršruto eksploatavimui, rūšimis, pavyzdžiui, tam tikrai keleivių kategorijai skirta socialinio pobūdžio pagalba arba kompensacijomis už viešųjų paslaugų teikimą. Be to, tokia pagalba negalės būti teikiama, jei maršrutas buvo skirtas vieninteliam vežėjui pagal Reglamento (EEB) Nr. 2408/92 (37) 4 straipsnį, ypač jo 1 dalies d punktą. Atsižvelgiant į proporcingumo taisykles, pagalba taip pat negalės būti sumuojama su kita pagalba toms pačioms išlaidoms dengti, įskaitant kitoje valstybėje suteikiamą pagalbą. |
| --- | --- |

(71)

Pagalbos sumavimas: pagalba veiklai pradėti negali būti sumuojama su kitomis pagalbos, skirtos maršruto eksploatavimui, rūšimis, pavyzdžiui, tam tikrai keleivių kategorijai skirta socialinio pobūdžio pagalba arba kompensacijomis už viešųjų paslaugų teikimą. Be to, tokia pagalba negalės būti teikiama, jei maršrutas buvo skirtas vieninteliam vežėjui pagal Reglamento (EEB) Nr. 2408/92 (37) 4 straipsnį, ypač jo 1 dalies d punktą. Atsižvelgiant į proporcingumo taisykles, pagalba taip pat negalės būti sumuojama su kita pagalba toms pačioms išlaidoms dengti, įskaitant kitoje valstybėje suteikiamą pagalbą.

| (72) | Apie pagalbą veiklai pradėti turi būti pranešta Institucijai. Ji ragina ELPA valstybes pranešti apie pagalbos veiklai pradėti teikimo schemas, o ne individualius pagalbos atvejus, nes taip užtikrinama didesnė teritorinė sanglauda EEE susitarime nustatytoje teritorijoje. Institucija gali atskirai nagrinėti ir tokius pagalbos arba pagalbos schemos atvejus, kurie atitinka ne visus pirmiau minėtus kriterijus, bet dėl kurių galiausiai susidarytų panaši padėtis. |
| --- | --- |

(72)

Apie pagalbą veiklai pradėti turi būti pranešta Institucijai. Ji ragina ELPA valstybes pranešti apie pagalbos veiklai pradėti teikimo schemas, o ne individualius pagalbos atvejus, nes taip užtikrinama didesnė teritorinė sanglauda EEE susitarime nustatytoje teritorijoje. Institucija gali atskirai nagrinėti ir tokius pagalbos arba pagalbos schemos atvejus, kurie atitinka ne visus pirmiau minėtus kriterijus, bet dėl kurių galiausiai susidarytų panaši padėtis.

30A.6.   Ankstesnės neteisėtos pagalbos gavėjai

| (73) | Jei pagalba, dėl kurios Institucija priėmė neigiamą sprendimą, kuriame nustatyta, kad pagalba turi būti išieškota, bendrovei buvo neteisėtai suteikta, ir jeigu ji nebuvo išieškota pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 14 straipsnį, vertinant bet kurią pagalbą oro uosto infrastruktūrai arba pagalbą veiklai pradėti, turi būti atsižvelgta į bendrą ankstesnės ir naujosios pagalbos poveikį ir į tai, kad ankstesnė pagalba nebuvo grąžinta (38). |
| --- | --- |

(73)

Jei pagalba, dėl kurios Institucija priėmė neigiamą sprendimą, kuriame nustatyta, kad pagalba turi būti išieškota, bendrovei buvo neteisėtai suteikta, ir jeigu ji nebuvo išieškota pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 14 straipsnį, vertinant bet kurią pagalbą oro uosto infrastruktūrai arba pagalbą veiklai pradėti, turi būti atsižvelgta į bendrą ankstesnės ir naujosios pagalbos poveikį ir į tai, kad ankstesnė pagalba nebuvo grąžinta (38).

30A.7.   Tinkamos priemonės, kaip apibrėžta institucijos ir teismo susitarimo 3 protokolo i dalies 1 straipsnio 1 punkte

| (74) | Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 punktą Institucija siūlo ELPA valstybėms narėms ne vėliau kaip iki 2007 m. birželio 1 d. iš dalies pakeisti esamas schemas, susijusias su šiose gairėse aptariama valstybės pagalba, siekiant jas suderinti. ELPA valstybės narės raginamos ne vėliau kaip 2006 m. birželio 1 d. raštu patvirtinti, kad jos pritaria šiems pasiūlymams. |
| --- | --- |

(74)

Pagal Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 1 punktą Institucija siūlo ELPA valstybėms narėms ne vėliau kaip iki 2007 m. birželio 1 d. iš dalies pakeisti esamas schemas, susijusias su šiose gairėse aptariama valstybės pagalba, siekiant jas suderinti. ELPA valstybės narės raginamos ne vėliau kaip 2006 m. birželio 1 d. raštu patvirtinti, kad jos pritaria šiems pasiūlymams.

| (75) | Jei iki tos dienos kuri nors ELPA valstybė raštu nepatvirtins savo sutikimo, Institucija taikys Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 19 straipsnio 2 punktą ir, jei būtina, pradės šiame straipsnyje numatytą procedūrą. |
| --- | --- |

(75)

Jei iki tos dienos kuri nors ELPA valstybė raštu nepatvirtins savo sutikimo, Institucija taikys Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo II dalies 19 straipsnio 2 punktą ir, jei būtina, pradės šiame straipsnyje numatytą procedūrą.

30A.8.   Gairių taikymo data

| (76) | Šios gairės bus taikomos, kai jas patvirtins Institucija. Pagalba, apie kurią Institucijai pranešta ir užregistruota iki tos dienos, bus nagrinėjama atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančias taisykles.
  Kiekvienos pagalbos oro uostų infrastruktūrai finansuoti arba veiklai pradėti, suteiktos be Institucijos leidimo, taigi pažeidžiant Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 punktą, suderinamumą su bendrąja rinka Institucija nagrinės remdamasi šiomis gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po gairių patvirtinimo. Kitais atvejais tokią pagalbą Institucija nagrinės remdamasi taisyklėmis, galiojančiomis tuo metu, kai pagalba pradėta teikti. |
| --- | --- |

(76)

Šios gairės bus taikomos, kai jas patvirtins Institucija. Pagalba, apie kurią Institucijai pranešta ir užregistruota iki tos dienos, bus nagrinėjama atsižvelgiant į pranešimo metu galiojančias taisykles.

Kiekvienos pagalbos oro uostų infrastruktūrai finansuoti arba veiklai pradėti, suteiktos be Institucijos leidimo, taigi pažeidžiant Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalies 1 straipsnio 3 punktą, suderinamumą su bendrąja rinka Institucija nagrinės remdamasi šiomis gairėmis, jei pagalba buvo pradėta teikti po gairių patvirtinimo. Kitais atvejais tokią pagalbą Institucija nagrinės remdamasi taisyklėmis, galiojančiomis tuo metu, kai pagalba pradėta teikti.

| (77) | Institucija informuoja ELPA valstybes ir suinteresuotąsias šalis, kad ji ketina per ketverius metus nuo šių gairių įsigaliojimo dienos atlikti išsamų jų taikymo įvertinimą. Atsižvelgdama į šio tyrimo rezultatus, Institucija šias gaires gali patikslinti. |
| --- | --- |

(77)

Institucija informuoja ELPA valstybes ir suinteresuotąsias šalis, kad ji ketina per ketverius metus nuo šių gairių įsigaliojimo dienos atlikti išsamų jų taikymo įvertinimą. Atsižvelgdama į šio tyrimo rezultatus, Institucija šias gaires gali patikslinti.

---

(1)  1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2407/92 dėl oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus reguliaraus oro susisiekimo paslaugų maršrutus ir keleivių vietų skaičiaus pasidalijimo tarp oro vežėjų teikiant reguliaraus oro susisiekimo paslaugas tarp valstybių narių (OL L 240, 1992 8 24), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1, ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 66b punktą, 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1, ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 64a punktą, ir 1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2409/92 dėl oro susisiekimo paslaugų kainų ir tarifų (OL L 240, 1992 8 24), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1, ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 65 punktą.

1

(2)  1993 m. sausio 18 d. Tarybos reglamentas (EEB) dėl laiko tarpsnių paskirstymo Bendrijos oro uostuose bendrųjų taisyklių (OL L 14, 1993 1 22), Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 154/2004 (OL L 102, 2005 4 21 ir EEE priedas Nr. 20, 2005 4 21) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 64b punktą.).

2

(3)  1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyva 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (OL L 272, 1996 10 25), 2000 m. spalio 2 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2000 (OL L 315, 2000 12 14, p. 20, ir EEE priedas Nr. 59, 2000 12 14) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 64c punktą.

3

(4)  1989 m. liepos 24 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2299/89 dėl elgesio su kompiuterinėmis rezervavimo sistemomis kodekso (OL L 220, 1989 7 29), 1999 m. lapkričio 5 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 148/99 (OL L 15, 2001 1 18, p. 45, ir EEE priedas Nr. 3, 2001 1 18) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 63 punktą.

4

(5)  Visą Institucijos ir Teismo susitarimo tekstą, įskaitant pakeitimus, rasite ELPA sekretoriato tinklalapyje http://secretariat.efta.int/Web/legaldocuments/

5

(6)  „Oro uostų konkurencijos ir valstybės pagalbos teikimo taisyklių taikymo tyrimas“, Kranfildo universitetas, 2002 m. birželio mėn.

6

Oro uostų konkurencijos ir valstybės pagalbos teikimo taisyklių taikymo tyrimas

(7)  ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairių dėl valstybės pagalbos teikimo aviacijos sektoriuje (OL L 124, 1996 5 23 ir EEE priedas Nr. 23, 1996 5 23) 30 skyriuje nurodytos Bendrijos gairės dėl EB sutarties 92 ir 93 straipsnių bei EEE susitarimo 61 straipsnių taikymo teikiant valstybės pagalbą aviacijos sektoriuje ir teigiama, kad Institucijos taikomi kriterijai atitiks Komisijos gairėse nustatytus kriterijus.

7

(8)  Baltoji knyga 2010 m. Europos transporto politika – laikas spręsti, KOM(2001) 370 galutinis.

8

(9)  ELPA priežiūros institucijos valstybės pagalbos gairės dėl nacionalinės regioninės pagalbos (OL L 111, 1999 4 29, ir EEE priedas Nr. 18, 1999 04 29). Nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairėse pagalba veiklai apibrėžiama kaip pagalba, „skirta įmonės einamosioms išlaidoms sumažinti“ (25 straipsnio 4 dalies 26 punktas), o pagalba įmonės kūrimosi pradžioje yra susijusi su „įstatinio kapitalo suteikimu naujai įmonei kurti, esamai įmonei plėsti arba pradėti veiklą, turinčią visiškai pakeisti esamos įmonės gaminį ar gamybos būdą“ (25 straipsnio 4 dalies 6 punktas).

9

(10)  Žr. nacionalinės regioninės pagalbos teikimo gairių 25 straipsnio 4 dalies 26 ir tolesnius punktus.

10

(11)  Pagal Teisingumo Teismo praktiką veikla, kurią vykdant teikiamos prekės arba paslaugos tam tikroje rinkoje, yra ekonominė veikla. Žr. bylą C 35/96, Komisija prieš Italiją [1998] Rink. I-3851, ir bylas C 180/98–184/98, Pavlov [2000] Rink. I-6451.

11

Pavlov

(12)  Bylos C-159/91 ir C-160/91, Poucet prieš AGF ir Pistre prieš Cancava [1993] Rink. I-637.

12

Poucet

AGF ir Pistre

Cancava

(13)  Byla T-128/98, Aéroports de Paris prieš Europos Bendrijų Komisiją [2000] Rink. II-3929, patvirtinta byla C-82/01 [2002] Rink. I-09297, 75–79 punktai.

13

Aéroports de Paris

(14)  Byla C-364/92, SAT Fluggesellschaft prieš Eurocontrol [1994] Rink. I-43.

14

SAT Fluggesellschaft

Eurocontrol

(15)  Byla C-343/95, Calì ir Figli prieš Servizi Ecologici Porto di Genova [1997] Rink. I-1547. 2003 m. kovo 19 d. Komisijos sprendimas Nr. 309/2002, Oro eismo saugumas: išlaidų, susijusių su 2001 m. rugsėjo 11 d. teroro aktais, kompensavimas. 2002 m. sausio 16 d. Komisijos sprendimas Nr. 438/2002, Subsidijos uostų valdytojams, skirtos valdžios institucijos užduotims vykdyti.

15

Calì

Figli

Servizi Ecologici Porto di Genova

(16)  Byla C-280/00, Altmark Trans ir Regierungspräsidium Magdeburg prieš Nahverkehrsgesellschaft Altmark [2003] Rik.I-7747.

16

Altmark Trans

Regierungspräsidium Magdeburg

Nahverkehrsgesellschaft Altmark

(17)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 2005/842/EB dėl EB sutarties 86 straipsnio 2 dalies taikymo valstybės pagalbai kompensacijos už viešąją paslaugą forma skiriamai tam tikroms įmonėms, kurioms patikėta teikti bendros ekonominės svarbos paslaugas (OL L 312, 2005 11 29, p. 67). Sprendimas dar nėra įtrauktas į EEE susitarimą. Taigi kol jis nebus EEE teisinės sistemos dalis, reikalaujama laikytis įprasto reikalavimo pranešti apie tokias kompensacijas už viešąsias paslaugas, kaip nustatyta Institucijos ir Teismo susitarimo 3 protokolo I dalyje ir II dalies 2 straipsnyje.

17

(18)  Byla 40/85, Belgijos Karalystė prieš Komisiją [1986] Rink. I-2321.

18

(19)  Sujungtos bylos 188/80–190/80 Prancūzijos Respublika, Italijos Respublika ir Jungtinė Didžiosios Britanijos ir Šiaurės Airijos Karalystė prieš Europos Bendrijų Komisiją, [1982] Rink. 2571, 21 punktas.

19

(20)  Byla C-305/89, Italija prieš Komisiją (Alfa Romeo) [1991] Rink. I-1603, 20 punktas. Byla T-228/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale prieš Komisiją [2003] Rink., II-435, 250–270 punktai.

20

Alfa Romeo

Westdeutsche Landesbank Girozentrale

(21)  Žr. Komisijos sprendimą Nr. 309/2002 – Prancūzija: Skrydžių saugumas – išlaidų, atsiradusių po 2001 m. rugsėjo 11 d. teroristinių išpuolių, kompensavimas (OL C 148, 2003 6 25).

21

(22)  ELPA priežiūros institucijos gairės dėl valstybės pagalbos požymių valstybės valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus (OL L 137, 2000 6 8 ir EEE priedas Nr. 26, 2000 6 8). Šios gairės atitinka Komisijos komunikatą dėl valstybės pagalbos valdžios institucijoms parduodant žemę ir pastatus.

22

(23)  Europos Komisijos ataskaita apie konkurencijos politiką, 1993 m., 402 ir 403 dalys.

23

(24)  Žr. 16 išnašą.

24

(25)  Sprendimas dar neįtrauktas į EEE susitarimą. Jeigu tai bus padaryta, apie visas kompensacijas viešąją paslaugą didesniems (A, B arba C kategorijų) oro uostams, kurios yra valstybės pagalba, arba kai pagalba yra paskirta, nesilaikant šio sprendimo kriterijų ir sąlygų, apie tai turi būti pranešta, o kiekvienas konkretus atvejis turi būti nagrinėjamas atskirai.

25

(26)  Nors transporto sektoriui nėra taikomas Valstybės pagalbos gairių 18C skyrius dėl valstybės pagalbos kompensacijos už viešąją paslaugą forma, jis gali būti naudingas taikant 55–57 dalis [dar nepaskelbtas]. Šios gairės atitinka Bendrijos tvarką dėl valstybės pagalbos kompensacijų už viešąsias paslaugas forma. OL C 297, 2005 11 29, p. 4.

26

(27)  1996 m. spalio 15 d. Tarybos direktyva 96/67/EB dėl patekimo į Bendrijos oro uostuose teikiamų antžeminių paslaugų rinką (OL L 272, 1996 10 25), 2000 m. spalio 2 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 79/2000 (OL L 315, 2000 12 14, p. 20, ir EEE priedas Nr. 59, 2000 12 14) įtraukta į EEE susitarimo XIII priedo 64c punktą.

27

(28)  Europos Komisijos sprendimo pradėti nagrinėti bylos dėl bendrovės Ryanair įsikūrimo Šarlerua oro uoste nagrinėjimo procedūrą 85 punkte teigiama: „Dėl įsipareigojimų, susijusių su antžeminėmis paslaugomis, Komisija mano, kad galima taikyti masto ekonomiją, kai oro uosto naudotojas prašo kurią nors įmonę intensyviai teikti antžemines paslaugas. Iš tikrųjų nėra nieko nuostabaus, jei tam tikroms bendrovėms taikomas tarifas būtų mažesnis už bendrąjį tarifą, jei paslauga, kurios pageidauja šios bendrovės, yra mažesnė už tą, kuri teikiama kitiems klientams.“

28

Ryanair

(29)  „Oro uostų konkurencijos ir valstybės pagalbos teikimo taisyklių taikymo tyrimas“, Kranfildo universitetas, 2002 m. rugsėjo mėn., 5.33 ir 6.11 punktai.

29

(30)  Ten pat 5–27 punktai: „Subsidijos oro uostų paslaugoms, skirtos su viešąja paslauga susijusiems įsipareigojimams vykdyti, iš dalies gali būti laikomos netiesioginėmis subsidijomis oro uostui“.

30

(31)  2004 m. gegužės 26 d. Komisijos komunikatas [KOM(2004) 343 galutinis] ir 2004 m. rugpjūčio 6 d. komunikatas [SEC(2004) 1030] dėl sustiprintos partnerystės atokiausiems regionams.

31

(32)  1992 m. liepos 23 d. Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2407/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 64a punktą.

32

(33)  Tai ypač susiję su perėjimu nuo sezoninio maršruto prie nuolatinio arba nuo ne kasdien vykdomo maršruto prie tokio, kuris būtų vykdomas bent kartą per dieną.

33

(34)  Tarybos reglamentas (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtrauktas į EEE susitarimo XIII priedo 64a punktą.

34

(35)  Kaip apibrėžta Tarybos reglamento (EEB) Nr. 2408/92 dėl Bendrijos oro vežėjų patekimo į Bendrijos vidaus oro maršrutus (OL L 240, 1992 8 24, p. 8), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtraukto į EEE susitarimo XIII priedo 64a punktą, 2 straipsnio m punkte.

35

(36)  1989 m. gruodžio 21 d. Tarybos direktyva 89/665/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, susijusių su peržiūros procedūrų taikymu sudarant viešojo prekių pirkimo ir viešojo darbų pirkimo sutartis, derinimo (OL L 395, 1989 12 30, p. 33–35), įtraukta į EEE susitarimo XVI priedo 5 punktą. 1992 m. vasario 25 d. Tarybos direktyva 92/13/EEB dėl įstatymų ir kitų teisės aktų, reglamentuojančių Bendrijos taisyklių taikymą viešųjų pirkimų tvarkai vandens, energetikos, transporto ir telekomunikacijų sektoriuose, suderinimo (OL L 76, 1992 3 23, p. 14–20), 1994 m. kovo 21 d. Jungtinio komiteto sprendimu Nr. 7/94 (OL L 160, 1994 6 28, p. 1 ir EEE priedas Nr. 17, 1994 6 28) įtraukta į EEE susitarimo XVI priedo 5a punktą.

36

(37)  Žr. 1 išnašą.

37

(38)  Žr. Bylą C-355/95 P, Textilwerke Deggndorf prieš Komisiją, [1997] Rink. I-2549.“

38

Textilwerke Deggndorf

---

| 6.3.2008 | LT | Europos Sąjungos oficialusis leidinys | L 62/44 |
| --- | --- | --- | --- |

6.3.2008

LT

Europos Sąjungos oficialusis leidinys

L 62/44

---

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJOS SPRENDIMAS

Nr. 320/06/COL

2006 m. spalio 31 d.

iš dalies keičiantis Europos ekonominės erdvės susitarimo I priedo I skyriaus 1.2 dalies 39 punkte pateikiamą pasienio tikrinimo punktų Islandijoje ir Norvegijoje, patvirtintų atlikti gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių veterinarinius patikrinimus, sąrašą ir panaikinantis 2006 m. rugsėjo 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimą 246/06/COL

ELPA PRIEŽIŪROS INSTITUCIJA,

ATSIŽVELGDAMA į Europos ekonominės erdvės susitarimą, ypač į jo 109 straipsnį ir 1 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į ELPA valstybių susitarimą dėl Priežiūros institucijos ir Teisingumo Teismo įsteigimo, ypač į jo 5 straipsnio 2 dalies d punktą ir 1 protokolą,

ATSIŽVELGDAMA į EEE susitarimo I priedo I skyriaus įvadinės dalies 4 straipsnio B dalies 1 ir 3 punktus ir 5 punkto b papunktį,

ATSIŽVELGDAMA į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.1.4 punkte minimą aktą (1997 m. gruodžio 18 d. Tarybos direktyvą 97/78/EB, nustatančią principus, reglamentuojančius iš trečiųjų šalių į Bendriją įvežamų produktų veterinarinių patikrinimų organizavimą), iš dalies pakeistą ir suderintą su EEE susitarimu minėto susitarimo I priede pateiktomis sektorinėmis adaptacijomis, ypač į jo 6 straipsnio 2 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.1.5 punkte minimą aktą (1991 m. liepos 15 d. Tarybos direktyvą 91/496/EEB, nustatančią gyvūnų, įvežamų į Bendriją iš trečiųjų šalių, veterinarinio patikrinimo organizavimo principus ir iš dalies pakeičiančią Direktyvas 89/662/EEB, 90/425/EEB ir 90/675/EEB), iš dalies pakeistą ir suderintą su EEE susitarimu minėto susitarimo I priede pateiktomis sektorinėmis adaptacijomis, ypač į jo 6 straipsnio 4 dalį,

ATSIŽVELGDAMA į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.2.111 punkte minimą aktą (2001 m. lapkričio 21 d. Komisijos sprendimą 2001/812/EB, nustatantį pasienio kontrolės punktų, atsakingų už produktų, iš trečiųjų šalių įvežamų į Bendriją, veterinarinius patikrinimus, patvirtinimo reikalavimus) su pakeitimais, ypač į jo 3 straipsnio 5 dalį,

KADANGI ELPA priežiūros institucija 2006 m. rugsėjo 6 d. sprendimu Nr. 246/06/COL panaikino ELPA priežiūros institucijos 2002 m. gegužės 24 d. sprendimą Nr. 86/02/COL ir parengė naują pasienio kontrolės punktų Islandijoje ir Norvegijoje, patvirtintų atlikti gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių veterinarinius patikrinimus, sąrašą,

KADANGI Norvegijos vyriausybė paprašė ELPA priežiūros institucijos į EEE susitarimo I priedo I skyriaus 1.2 dalies 39 punkte pateikiamą pasienio kontrolės punktų Islandijoje ir Norvegijoje, patvirtintų atlikti gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų iš trečiųjų šalių veterinarinius patikrinimus, sąrašą įtraukti siūlomą pasienio kontrolės punktą Egersund uoste,

KADANGI Norvegijos vyriausybė paprašė ELPA priežiūros institucijos siūlomą pasienio kontrolės punktą Egersund uoste įtraukti į žmonėms vartoti skirtų ir neskirtų žuvų taukų ir nesupakuotų žuvų miltų importo kontrolės punktų sąrašą,

KADANGI Norvegijos vyriausybė pasiūlė ELPA priežiūros institucijai įtraukti į Kristiansund pasienio kontrolės punkto Kristiansund kontrolės centro tikrinimus papildomas nesupakuotų ir supakuotų žmonėms vartoti skirtų ir neskirtų žuvų taukų kategorijas,

KADANGI glaudžiai bendradarbiaudamos ELPA priežiūros institucija ir Europos Komisija kartu su Norvegijos kompetentingomis institucijomis patikrino Egersund pasienio kontrolės punktą ir Kristiansund kontrolės centrą,

KADANGI po bendro patikrinimo ir pagal EEE susitarimo I priedo I skyriaus įvadinės dalies 4 straipsnio B dalies 3 punktą ELPA priežiūros institucija ir Europos Komisija 2006 m. spalio 16 d. priėmė bendrą rekomendaciją (Byla Nr. 59362/Nuorodos Nr. 391554) įtraukti į pasienio kontrolės punktų sąrašus Egersund pasienio kontrolės punktą ir naujas Kristiansund kontrolės centro tikrinimų kategorijas,

KADANGI ELPA priežiūros institucija savo sprendimu 312/06/COL perdavė šį klausimą ELPA priežiūros institucijai padedančiam ELPA veterinarijos komitetui,

KADANGI šiame sprendime numatytos priemonės atitinka ELPA priežiūros institucijai padedančio ELPA veterinarijos komiteto nuomonę,

PRIĖMĖ ŠĮ SPRENDIMĄ:

| 1. | Iš trečiųjų šalių į Islandiją ir Norvegiją įvežamų gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų veterinarinius patikrinimus vykdo kompetentingos nacionalinės institucijos patvirtintuose pasienio kontrolės punktuose, kurių sąrašas pateikiamas šio sprendimo priede. |
| --- | --- |

1.

Iš trečiųjų šalių į Islandiją ir Norvegiją įvežamų gyvų gyvūnų ir gyvūninės kilmės produktų veterinarinius patikrinimus vykdo kompetentingos nacionalinės institucijos patvirtintuose pasienio kontrolės punktuose, kurių sąrašas pateikiamas šio sprendimo priede.

| 2. | 2006 m. rugsėjo 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 246/06/COL panaikinamas. |
| --- | --- |

2.

2006 m. rugsėjo 6 d. ELPA priežiūros institucijos sprendimas Nr. 246/06/COL panaikinamas.

| 3. | Šis sprendimas įsigalioja 2006 m. spalio 31 d. |
| --- | --- |

3.

Šis sprendimas įsigalioja 2006 m. spalio 31 d.

| 4. | Šis sprendimas skirtas Islandijai ir Norvegijai. |
| --- | --- |

4.

Šis sprendimas skirtas Islandijai ir Norvegijai.

| 5. | Šis sprendimas yra autentiškas anglų kalba. |
| --- | --- |

5.

Šis sprendimas yra autentiškas anglų kalba.

Priimta Briuselyje, 2006 m. spalio 31 d.

ELPA priežiūros institucijos vardu

Bjørn T. GRYDELAND

Pirmininkas

Kristján Andri STEFÁNSSON

Kolegijos narys

---

PRIEDAS

PATVIRTINTŲ PASIENIO KONTROLĖS PUNKTŲ SĄRAŠAS

| 1 | = | Pavadinimas |
| --- | --- | --- |
| 2 | = | „Animo“ kodas |
| 3 | = | Rūšis







  A | = | Oro uostas |
| F | = | Geležinkelis |
| P | = | Uostas |
| R | = | Kelias |

1

=

Pavadinimas

2

=

„Animo“ kodas

3

=

Rūšis

A

=

Oro uostas

F

=

Geležinkelis

P

=

Uostas

R

=

Kelias

4

=

Kontrolės centras

5

=

Produktai

| HC | = | Visi žmonių vartojimui skirti produktai |
| --- | --- | --- |
| NHC | = | Kiti produktai |
| NT | = | Nėra temperatūros reikalavimų |
| T | = | Užšaldyti ir (arba) atšaldyti produktai |
| T(FR) | = | Užšaldyti produktai |
| T(CH) | = | Atšaldyti produktai |

HC

=

Visi žmonių vartojimui skirti produktai

NHC

=

Kiti produktai

NT

=

Nėra temperatūros reikalavimų

T

=

Užšaldyti ir (arba) atšaldyti produktai

T(FR)

=

Užšaldyti produktai

T(CH)

=

Atšaldyti produktai

6

=

Gyvi gyvūnai

| U | = | Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiai |
| --- | --- | --- |
| E | = | Registruoti arkliniai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB |
| O | = | Kiti gyvūnai |

U

=

Kanopiniai: galvijai, kiaulės, avys, ožkos, laukiniai ir naminiai neporakanopiai

E

=

Registruoti arkliniai, kaip apibrėžta Tarybos direktyvoje 90/426/EEB

O

=

Kiti gyvūnai

5-6

=

Specialiosios pastabos

| (1) | = | Tikrinimas atsižvelgiant į Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus įgyvendinant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 dalį |
| --- | --- | --- |
| (2) | = | Tik supakuoti produktai |
| (3) | = | Tik žuvininkystės produktai |
| (4) | = | Tik gyvūniniai baltymai |
| (5) | = | Tik vilnos kailiai ir odos |
| (6) | = | Tik skysti riebalai, aliejai ir žuvų taukai |
| (7) | = | Islandijos poniai (tik balandžio–spalio mėn.) |
| (8) | = | Tik arkliniai |
| (9) | = | Tik tropinės žuvys |
| (10) | = | Tik katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti nei Ratitae genties paukščiai |
| (11) | = | Tik birūs pašarai |
| (12) | = | neporakanopių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą; ir (O) atveju tik vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai |
| (13) | = | Nagylak HU: tai pasienio kontrolės punktas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos–Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, dėl produktų ir gyvų gyvūnų (žr. Komisijos sprendimą 2003/630/EB) |
| (14) | = | Skirta tam tikrų gyvūninės kilmės produktų, skirtų žmonių vartojimui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos, vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka |
| (15) | = | Tik akvakultūros gyvūnai |
| (16) | = | Tik žuvų miltai |

(1)

=

Tikrinimas atsižvelgiant į Komisijos sprendimo 93/352/EEB reikalavimus įgyvendinant Tarybos direktyvos 97/78/EB 19 straipsnio 3 dalį

(2)

=

Tik supakuoti produktai

(3)

=

Tik žuvininkystės produktai

(4)

=

Tik gyvūniniai baltymai

(5)

=

Tik vilnos kailiai ir odos

(6)

=

Tik skysti riebalai, aliejai ir žuvų taukai

(7)

=

Islandijos poniai (tik balandžio–spalio mėn.)

(8)

=

Tik arkliniai

(9)

=

Tik tropinės žuvys

(10)

=

Tik katės, šunys, graužikai, kiškiniai, gyvos žuvys, ropliai ir kiti nei Ratitae genties paukščiai

(11)

=

Tik birūs pašarai

(12)

=

neporakanopių atveju, tiktai jei vežami į zoologijos sodą; ir (O) atveju tik vienadieniai viščiukai, žuvys, šunys, katės, vabzdžiai arba kiti į zoologijos sodą vežami gyvūnai

(13)

=

Nagylak HU: tai pasienio kontrolės punktas (produktams) ir vežimo punktas (gyviems gyvūnams), esantis Vengrijos–Rumunijos pasienyje, pritaikant pereinamojo laikotarpio priemones, kaip suderėta ir numatyta Stojimo sutartyje, dėl produktų ir gyvų gyvūnų (žr. Komisijos sprendimą 2003/630/EB)

(14)

=

Skirta tam tikrų gyvūninės kilmės produktų, skirtų žmonių vartojimui, siuntų tranzitui per Europos bendriją, vežamų į arba iš Rusijos, vadovaujantis specialia atitinkamuose Bendrijos teisės aktuose numatyta tvarka

(15)

=

Tik akvakultūros gyvūnai

(16)

=

Tik žuvų miltai

Šalis: Islandija

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Akureyri | 1700499 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Hafnarfjörður | 1700299 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Húsavík | 1701399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ísafjörður | 1700399 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Keflavík Airport | 1700799 | A | | HC(1)(2)(3) | O(15) |
| Reykjavík | 1700199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16) | |
| Þorlákshöfn | 1701899 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Akureyri

1700499

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Hafnarfjörður

1700299

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Húsavík

1701399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ísafjörður

1700399

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Keflavík Airport

1700799

A

HC(1)(2)(3)

O(15)

Reykjavík

1700199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC(16)

Þorlákshöfn

1701899

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Šalis: Norvegija

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Borg | 1501499 | P | | HC, NHC | E(7) |
| Båtsfjord | 1501199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Egersund | NO02299 | P | | HC-NT(6), NHC-NT(6)(16) | |
| Hammerfest | 1501099 | P | Rypefjord | HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3) | |
| Honningsvåg | 1501799 | P | Honningsvåg | HC-T(1)(2)(3) | |
| Gjesvær | HC-T(1)(2)(3) | |
| Kirkenes | 1502199 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | 1500299 | P | Harøysund | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kristiansund | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6) | |
| Måløy | 1500599 | P | Gotteberg | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Moldøen | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Trollebø | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Oslo | 1500199 | P | | HC, NHC | |
| Oslo | 1501399 | A | | HC, NHC | U,E,O |
| Skjervøy | 1502099 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | 1501699 | P | Andenes | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Melbu | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Sortland | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Storskog | 1501299 | R | | HC, NHC | U,E,O |
| Tromsø | 1500999 | P | Bukta | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Kaldfjord | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Solstrand | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Senjahopen | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vannøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Vadsø | 1501599 | P | | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Ålesund | 1500699 | P | Breivika | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |
| Ellingsøy | HC-T(FR)(1)(2)(3) | |
| Skutvik | HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) | |

1

2

3

4

5

6

Borg

1501499

P

HC, NHC

E(7)

Båtsfjord

1501199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Egersund

NO02299

P

HC-NT(6), NHC-NT(6)(16)

Hammerfest

1501099

P

Rypefjord

HC-T(FR)(1)(2)(3), HC-NT(1)(2)(3)

Honningsvåg

1501799

P

Honningsvåg

HC-T(1)(2)(3)

Gjesvær

HC-T(1)(2)(3)

Kirkenes

1502199

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

1500299

P

Harøysund

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kristiansund

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3) HC-NT(6), NHC-NT(6)

Måløy

1500599

P

Gotteberg

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Moldøen

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Trollebø

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Oslo

1500199

P

HC, NHC

Oslo

1501399

A

HC, NHC

U,E,O

Skjervøy

1502099

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

1501699

P

Andenes

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Melbu

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Sortland

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Storskog

1501299

R

HC, NHC

U,E,O

Tromsø

1500999

P

Bukta

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Kaldfjord

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Solstrand

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Senjahopen

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vannøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Vadsø

1501599

P

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Ålesund

1500699

P

Breivika

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

Ellingsøy

HC-T(FR)(1)(2)(3)

Skutvik

HC-T(FR)(1)(2)(3), NHC-T(FR)(2)(3)

---