# Europeiska unionens L 366/2014

| | ISSN 1977-0820 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | L 366 |
| | |
| Svensk utgåva | Lagstiftning | femtiosjunde årgången20 december 2014 |

ISSN 1977-0820

Europeiska unionens

officiella tidning

L 366

Svensk utgåva

Lagstiftning

femtiosjunde årgången20 december 2014

---

| Innehållsförteckning | | II   Icke-lagstiftningsakter | Sida |
| --- | --- | --- | --- |
| | | FÖRORDNINGAR |
| | * | Rådets förordning (EU) nr 1367/2014 av den 15 december 2014 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016 | 1 |
| | * | Kommissionens förordning (EU) nr 1368/2014 av den 17 december 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (
  1
  ) | 15 |
| | * | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1369/2014 av den 17 december 2014 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Garda (SUB)] | 17 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1370/2014 av den 19 december 2014 om tillfälliga undantagsåtgärder för stöd till mjölkproducenter i Finland | 18 |
| | * | Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1371/2014 av den 19 december 2014 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 om fastställande av ytterligare tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av viss frukt och vissa grönsaker | 20 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1372/2014 av den 19 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker | 32 |
| | | Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1373/2014 av den 19 december 2014 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2014 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina | 34 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1374/2014 av den 28 november 2014 om kvartalsvisa statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag (ECB/2014/50) | 36 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1375/2014 av den 10 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1071/2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (ECB/2014/51) | 77 |
| | * | Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1376/2014 av den 10 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1745/2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (ECB/2014/52) | 79 |
| | | DIREKTIV |
| | * | Kommissionens direktiv 2014/110/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2004/33/EG vad gäller kriterier för tillfällig avstängning från blodgivning av allogena givare (
  1
  ) | 81 |
| | * | Kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (
  1
  ) | 83 |
| | | BESLUT |
| | | 2014/938/EU |
| | * | Kommissionens beslut av den 9 juli 2014 om den åtgärd SA.35668 (13/C) (f.d. 13/NN) (f.d. 12/CP) som Danmark och Sverige har genomfört till förmån för Scandinavian Airlines
  [delgivet med nr C(2014) 4532]

   (
  1
  ) | 88 |
| | | 2014/939/EU |
| | * | Kommissionens genomförandebeslut av den 18 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2014/833/EU om vissa skyddsåtgärder i samband med de nyligen inträffade utbrotten av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Nederländerna
  [delgivet med nr C(2014) 9741]

   (
  1
  ) | 104 |

Innehållsförteckning

II   Icke-lagstiftningsakter

Sida

FÖRORDNINGAR

*

Rådets förordning (EU) nr 1367/2014 av den 15 december 2014 om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016

1

*

Kommissionens förordning (EU) nr 1368/2014 av den 17 december 2014 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (
  1
  )

1

15

*

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1369/2014 av den 17 december 2014 om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Garda (SUB)]

17

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1370/2014 av den 19 december 2014 om tillfälliga undantagsåtgärder för stöd till mjölkproducenter i Finland

18

*

Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1371/2014 av den 19 december 2014 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 om fastställande av ytterligare tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av viss frukt och vissa grönsaker

20

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1372/2014 av den 19 december 2014 om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

32

Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 1373/2014 av den 19 december 2014 om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2014 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

34

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1374/2014 av den 28 november 2014 om kvartalsvisa statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag (ECB/2014/50)

(ECB/2014/50)

36

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1375/2014 av den 10 december 2014 om ändring av förordning (EU) nr 1071/2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (ECB/2014/51)

(ECB/2014/51)

77

*

Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1376/2014 av den 10 december 2014 om ändring av förordning (EG) nr 1745/2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9) (ECB/2014/52)

(ECB/2014/52)

79

DIREKTIV

*

Kommissionens direktiv 2014/110/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2004/33/EG vad gäller kriterier för tillfällig avstängning från blodgivning av allogena givare (
  1
  )

1

81

*

Kommissionens genomförandedirektiv 2014/111/EU av den 17 december 2014 om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (
  1
  )

1

83

BESLUT

2014/938/EU

*

Kommissionens beslut av den 9 juli 2014 om den åtgärd SA.35668 (13/C) (f.d. 13/NN) (f.d. 12/CP) som Danmark och Sverige har genomfört till förmån för Scandinavian Airlines
  [delgivet med nr C(2014) 4532]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 4532]

1

88

2014/939/EU

*

Kommissionens genomförandebeslut av den 18 december 2014 om ändring av genomförandebeslut 2014/833/EU om vissa skyddsåtgärder i samband med de nyligen inträffade utbrotten av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Nederländerna
  [delgivet med nr C(2014) 9741]

   (
  1
  )

[delgivet med nr C(2014) 9741]

1

104

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.
  Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk. |
| --- | --- |

SV

De rättsakter vilkas titlar är tryckta med fin stil är sådana rättsakter som har avseende på den löpande handläggningen av jordbrukspolitiska frågor. De har normalt en begränsad giltighetstid.

Beträffande alla övriga rättsakter gäller att titlarna är tryckta med fetstil och föregås av en asterisk.

---

II Icke-lagstiftningsakter

FÖRORDNINGAR

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/1

---

RÅDETS FÖRORDNING (EU) nr 1367/2014

av den 15 december 2014

om fastställande av fiskemöjligheterna för unionsfiskefartyg med avseende på vissa djuphavsbestånd för 2015 och 2016

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 43.3,

med beaktande av Europeiska kommissionens förslag, och

av följande skäl:

| (1) | I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska anta åtgärder om fastställande och tilldelning av fiskerimöjligheter. |
| --- | --- |

(1)

I artikel 43.3 i fördraget föreskrivs att rådet på förslag av kommissionen ska anta åtgärder om fastställande och tilldelning av fiskerimöjligheter.

| (2) | Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bestämmelser om bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rön, om lämpligt inbegripet de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF). |
| --- | --- |

(2)

Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 (1) ska bestämmelser om bevarandeåtgärder antas med beaktande av tillgängliga vetenskapliga, tekniska och ekonomiska rön, om lämpligt inbegripet de rapporter som utarbetats av den vetenskapliga, tekniska och ekonomiska kommittén för fiskerinäringen (STECF).

| (3) | Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat säkerställs relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013. |
| --- | --- |

(3)

Det åligger rådet att anta åtgärder om fastställande och fördelning av fiskemöjligheter, om lämpligt inbegripet vissa villkor som är funktionellt knutna till dessa. Fiskemöjligheterna bör fördelas bland medlemsstaterna på ett sådant sätt att varje medlemsstat säkerställs relativ stabilitet i fiskeverksamheten för varje bestånd eller fiske samt med beaktande av målen för den gemensamma fiskeripolitiken enligt förordning (EU) nr 1380/2013.

| (4) | De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna tillförsäkras en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommit vid samråden med berörda parter, framför allt från berörda regionala rådgivande nämnder. |
| --- | --- |

(4)

De totala tillåtna fångstmängderna (TAC) bör fastställas på grundval av tillgängliga vetenskapliga utlåtanden, med beaktande av biologiska och socioekonomiska aspekter, samtidigt som de olika fiskerinäringarna tillförsäkras en rättvis behandling, samt mot bakgrund av de synpunkter som framkommit vid samråden med berörda parter, framför allt från berörda regionala rådgivande nämnder.

| (5) | Fiskemöjligheter bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, till exempel Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995 (2), och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställs i FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare framför allt när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som en förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder. |
| --- | --- |

(5)

Fiskemöjligheter bör stå i överensstämmelse med internationella avtal och principer, till exempel Förenta nationernas avtal om bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd från 1995 (2), och de detaljerade förvaltningsprinciper som fastställs i FAO:s (Förenta nationernas livsmedels- och jordbruksorganisation) internationella riktlinjer för förvaltning av djuphavsfiske i det fria havet från 2008, enligt vilka ett regleringsorgan bör vara försiktigare framför allt när informationen är osäker, otillförlitlig eller otillräcklig. Att det saknas adekvat vetenskaplig information bör inte användas som en förevändning för att skjuta upp eller underlåta att vidta bevarande- och förvaltningsåtgärder.

| (6) | Enligt de senaste vetenskapliga råden från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fångas de flesta djuphavsbestånd på ett ohållbart sätt. Dessutom bör fiskemöjligheterna för dessa bestånd, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndens storleksutveckling uppvisar en positiv trend. Ices har vidare rekommenderat att riktat fiske inte bör tillåtas i något område vad avser atlantiskt soldatfisk och vissa bestånd av fläckpagell och skoläst. |
| --- | --- |

(6)

Enligt de senaste vetenskapliga råden från Internationella havsforskningsrådet (Ices) och från STECF fångas de flesta djuphavsbestånd på ett ohållbart sätt. Dessutom bör fiskemöjligheterna för dessa bestånd, för att de ska vara hållbara, minskas till dess att beståndens storleksutveckling uppvisar en positiv trend. Ices har vidare rekommenderat att riktat fiske inte bör tillåtas i något område vad avser atlantiskt soldatfisk och vissa bestånd av fläckpagell och skoläst.

| (7) | När det gäller de fyra bestånden av skoläst, visar vetenskaplig rådgivning och de senaste diskussionerna i Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) att fångster av denna art kan felrapporteras som fångster av långstjärt. Det är därför lämpligt att inrätta en TAC som omfattar båda arterna, samtidigt som separat rapportering möjliggörs för var och en av dem. |
| --- | --- |

(7)

När det gäller de fyra bestånden av skoläst, visar vetenskaplig rådgivning och de senaste diskussionerna i Nordostatlantiska fiskerikommissionen (NEAFC) att fångster av denna art kan felrapporteras som fångster av långstjärt. Det är därför lämpligt att inrätta en TAC som omfattar båda arterna, samtidigt som separat rapportering möjliggörs för var och en av dem.

| (8) | De huvudsakliga kommersiella arterna av djuphavshaj betraktas som utfiskade och bör därför inte vara föremål för något riktat fiske. Mot bakgrund av att djuphavshajar migrerar och är vitt spridda i Nordostatlanten har STECF dessutom rekommenderat att förvaltningsåtgärderna för de aktuella arterna utvidgas till att även omfatta unionens vatten i Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf) kring Madeira. |
| --- | --- |

(8)

De huvudsakliga kommersiella arterna av djuphavshaj betraktas som utfiskade och bör därför inte vara föremål för något riktat fiske. Mot bakgrund av att djuphavshajar migrerar och är vitt spridda i Nordostatlanten har STECF dessutom rekommenderat att förvaltningsåtgärderna för de aktuella arterna utvidgas till att även omfatta unionens vatten i Fiskerikommittén för östra Centralatlanten (Cecaf) kring Madeira.

| (9) | Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt definitionen i artikel 2 a till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (3) fastställs vartannat år. Undantag görs emellertid för bestånden av guldlax och birkelånga. Fisket efter birkelånga är kopplat till de årliga förhandlingarna med Norge; av förenklingsskäl bör alla TAC för birkelånga fastställas i linje med vad som avtalas med Norge och ingå i en och samma rättsakt. Följaktligen bör fiskemöjligheterna för bestånden av guldlax och birkelånga fastställas i en annan årlig förordning om fastställande av fiskemöjligheterna. |
| --- | --- |

(9)

Fiskemöjligheterna för djuphavsarter enligt definitionen i artikel 2 a till rådets förordning (EG) nr 2347/2002 (3) fastställs vartannat år. Undantag görs emellertid för bestånden av guldlax och birkelånga. Fisket efter birkelånga är kopplat till de årliga förhandlingarna med Norge; av förenklingsskäl bör alla TAC för birkelånga fastställas i linje med vad som avtalas med Norge och ingå i en och samma rättsakt. Följaktligen bör fiskemöjligheterna för bestånden av guldlax och birkelånga fastställas i en annan årlig förordning om fastställande av fiskemöjligheterna.

| (10) | I enlighet med rådets förordning (EG) nr 847/96 (4), bör de bestånd som omfattas av olika åtgärder som anges i den förordningen identifieras. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som särskilt avser det år för vilket TAC bör fastställas, medan analytiska TAC bör tillämpas i annat fall. Mot bakgrund av Ices och STECF:s utlåtanden om djuphavsbestånd bör de djuphavsbestånd för vilka det saknas en vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna omfattas av försiktighets-TAC i den här förordningen. |
| --- | --- |

(10)

I enlighet med rådets förordning (EG) nr 847/96 (4), bör de bestånd som omfattas av olika åtgärder som anges i den förordningen identifieras. Försiktighets-TAC bör tillämpas för bestånd för vilka det saknas en vetenskapligt grundad utvärdering av fiskemöjligheterna som särskilt avser det år för vilket TAC bör fastställas, medan analytiska TAC bör tillämpas i annat fall. Mot bakgrund av Ices och STECF:s utlåtanden om djuphavsbestånd bör de djuphavsbestånd för vilka det saknas en vetenskaplig utvärdering av de aktuella fiskemöjligheterna omfattas av försiktighets-TAC i den här förordningen.

| (11) | För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2015. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(11)

För att undvika avbrott i fiskeverksamheten och trygga försörjningen för unionens fiskare bör denna förordning tillämpas från och med den 1 januari 2015. Av brådskande skäl bör denna förordning träda i kraft omedelbart efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte

I denna förordning fastställs årliga fiskemöjligheter för unionsfiskefartyg för 2015 och 2016 när det gäller fiskbestånd av vissa djuphavsarter i unionens vatten och i vissa andra vatten än unionens vatten där det krävs fångstbegränsningar.

Artikel 2

Definitioner

1.   I denna förordning avses med

a)   
  unionsfiskefartyg
  : ett fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och är registrerat i unionen,

b)   
  unionens vatten
  : de vatten som omfattas av medlemsstaternas överhöghet eller jurisdiktion, med undantag för vatten som gränsar till de territorier som anges i bilaga II till fördraget,

c)   
  total tillåten fångstmängd (TAC): den kvantitet ur varje bestånd som får fångas och landas varje år,

d)   
  kvot
  : en andel av den TAC som tilldelas unionen eller en medlemsstat,

e)   
  internationella vatten
  : vatten som inte står under någon stats överhöghet eller jurisdiktion.

2.   I denna förordning gäller följande definitioner av områden:

a)   
  Ices-områden (Internationella havsforskningsrådet): de geografiska områden som definieras i bilaga III till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 (5).

b)   
  Cecaf-områden (Fiskerikommittén för östra Centralatlanten): de geografiska områden som definieras i bilaga II till Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 (6).

Artikel 3

TAC och fördelning

TAC för djuphavsarter som fångas av unionsfiskefartyg i unionens vatten eller i vissa andra vatten än unionens vatten, fördelningen mellan medlemsstaterna av sådana TAC samt i tillämpliga fall de villkor som är funktionellt knutna till dessa fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 4

Särskilda bestämmelser om fördelningen av fiskemöjligheter

1.   Fördelningen av fiskemöjligheterna mellan medlemsstaterna enligt denna förordning ska göras utan att det påverkar

| a) | byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013, |
| --- | --- |

a)

byten enligt artikel 16.8 i förordning (EU) nr 1380/2013,

| b) | minskningar och omfördelningar som görs enligt artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (7) eller artikel 10.4 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (8), |
| --- | --- |

b)

minskningar och omfördelningar som görs enligt artikel 37 i rådets förordning (EG) nr 1224/2009 (7) eller artikel 10.4 i rådets förordning (EG) nr 1006/2008 (8),

| c) | ytterligare landningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96, |
| --- | --- |

c)

ytterligare landningar enligt artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96,

| d) | avdrag enligt artiklarna 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009. |
| --- | --- |

d)

avdrag enligt artiklarna 105, 106 och 107 i förordning (EG) nr 1224/2009.

2.   Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska tillämpas på bestånd som omfattas av försiktighets-TAC, medan artiklarna 3.2, 3.3 och 4 i den förordningen ska tillämpas på bestånd som omfattas av analytisk TAC, om inget annat anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 5

Villkor för landning av fångster och bifångster

Fisk från bestånd för vilka TAC har fastställts får endast behållas ombord eller landas, om fångsterna har gjorts av fiskefartyg som för en medlemsstats flagg och medlemsstaten har en kvot som inte har uttömts.

Artikel 6

Dataöverföring

När medlemsstaterna i enlighet med artiklarna 33 och 34 i förordning (EG) nr 1224/2009 sänder uppgifter till kommissionen om de kvantiteter ur varje bestånd som har landats, ska de använda de beståndskoder som anges i bilagan till den här förordningen.

Artikel 7

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 15 december 2014.

På rådets vägnar

M. MARTINA

Ordförande

---

(1)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 av den 11 december 2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, om ändring av rådets förordningar (EG) nr 1954/2003 och (EG) nr 1224/2009 och om upphävande av rådets förordningar (EG) nr 2371/2002 och (EG) nr 639/2004 och rådets beslut 2004/585/EG (EUT L 354, 28.12.2013, s. 22).

1

(2)  Avtalet om genomförande av de bestämmelser i Förenta nationernas havsrättskonvention av den 10 december 1982 som rör bevarande och förvaltning av gränsöverskridande och långvandrande fiskbestånd (EGT L 189, 3.7.1998, s. 16).

2

(3)  Rådets förordning (EG) nr 2347/2002 av den 16 december 2002 om särskilda tillträdeskrav och därmed förbundna villkor vid fiske efter djuphavsbestånd (EGT L 351, 28.12.2002, s. 6).

3

(4)  Rådets förordning (EG) nr 847/96 av den 6 maj 1996 om att införa ytterligare villkor för förvaltning av totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter med fördelning mellan åren (EGT L 115, 9.5.1996, s. 3).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 218/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i Nordatlantens östra del (EUT L 87, 31.3.2009, s. 70).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 216/2009 av den 11 mars 2009 om avlämnande av statistikuppgifter om nominell fångst från medlemsstater som bedriver fiske i vissa andra områden än dem i Nordatlanten (EUT L 87, 31.3.2009, s. 1).

6

(7)  Rådets förordning (EG) nr 1224/2009 av den 20 november 2009 om införande av ett kontrollsystem i gemenskapen för att säkerställa att bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken efterlevs, om ändring av förordningarna (EG) nr 847/96, (EG) nr 2371/2002, (EG) nr 811/2004, (EG) nr 768/2005, (EG) nr 2115/2005, (EG) nr 2166/2005, (EG) nr 388/2006, (EG) nr 509/2007, (EG) nr 676/2007, (EG) nr 1098/2007, (EG) nr 1300/2008, (EG) nr 1342/2008 och upphävande av förordningarna (EEG) nr 2847/93, (EG) nr 1627/94 och (EG) nr 1966/2006 (EUT L 343, 22.12.2009, s. 1).

7

(8)  Rådets förordning (EG) nr 1006/2008 av den 29 september 2008 om tillstånd till fiskeverksamhet för gemenskapens fiskefartyg i vatten utanför gemenskapens vatten och om tillträde för fartyg från tredjeland till gemenskapens vatten, om ändring av förordningarna (EEG) nr 2847/93 och (EG) nr 1627/94 och om upphävande av förordning (EG) nr 3317/94 (EUT L 286, 29.10.2008, s. 33).

8

---

BILAGA

Hänvisningar till fiskezoner är hänvisningar till Ices-områden, om inte annat anges.

DEL 1

Definitioner av arter och grupper av arter

| 1. | I förteckningen i del 2 i denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Djuphavshajar kommer emellertid först i förteckningen. I följande jämförande tabell anges de svenska och de latinska namn som ska gälla vid tillämpningen av denna förordning.







  Svenskt namn | Treställig alfabetisk kod | Latinskt namn |
| --- | --- | --- | --- |
| Dolkfisk | BSF | Aphanopus carbo |
| Beryxar | ALF | Beryx spp. |
| Skoläst | RNG | Coryphaenoides rupestris |
| Långstjärt | RHG | Macrourus berglax |
| Atlantisk soldatfisk | ORY | Hoplostethus atlanticus |
| Fläckpagell | SBR | Pagellus bogaraveo |
| Fjällbrosme | GFB | Phycis blennoides |

1.

I förteckningen i del 2 i denna bilaga anges fiskbestånden i alfabetisk ordning efter arternas latinska namn. Djuphavshajar kommer emellertid först i förteckningen. I följande jämförande tabell anges de svenska och de latinska namn som ska gälla vid tillämpningen av denna förordning.

Svenskt namn

Treställig alfabetisk kod

Latinskt namn

Dolkfisk

BSF

Aphanopus carbo

Beryxar

ALF

Beryx spp.

Skoläst

RNG

Coryphaenoides rupestris

Långstjärt

RHG

Macrourus berglax

Atlantisk soldatfisk

ORY

Hoplostethus atlanticus

Fläckpagell

SBR

Pagellus bogaraveo

Fjällbrosme

GFB

Phycis blennoides

| 2. | I denna förordning avses med djuphavshajar följande arter:







  Svenskt namn | Treställig alfabetisk kod | Latinskt namn |
| --- | --- | --- | --- |
| Hajar i släktet Apristurus spp. | API | Apristurus spp. |
| Kråshaj | HXC | Chlamydoselachus anguineus |
| Sorghaj | CWO | Centrophorus spp. |
| Pailonahaj | CYO | Centroscymnus coelolepis |
| Långnosad småpiggshaj | CYP | Centroscymnus crepidater |
| Svart pigghaj | CFB | Centroscyllium fabricii |
| Skednoshaj | DCA | Deania calcea |
| Chokladhaj | SCK | Dalatias licha |
| Brunkäxa | ETR | Etmopterus princeps |
| Blåkäxa | ETX | Etmopterus spinax |
| Galeus murinus | GAM | Galeus murinus |
| Sexbågig kamtandhaj | SBL | Hexanchus griseus |
| Spetsfenshaj | OXN | Oxynotus paradoxus |
| Knorrhaj | SYR | Scymnodon ringens |
| Håkäring | GSK | Somniosus microcephalus |

2.

I denna förordning avses med djuphavshajar följande arter:

Svenskt namn

Treställig alfabetisk kod

Latinskt namn

Hajar i släktet Apristurus spp.

API

Apristurus spp.

Kråshaj

HXC

Chlamydoselachus anguineus

Sorghaj

CWO

Centrophorus spp.

Pailonahaj

CYO

Centroscymnus coelolepis

Långnosad småpiggshaj

CYP

Centroscymnus crepidater

Svart pigghaj

CFB

Centroscyllium fabricii

Skednoshaj

DCA

Deania calcea

Chokladhaj

SCK

Dalatias licha

Brunkäxa

ETR

Etmopterus princeps

Blåkäxa

ETX

Etmopterus spinax

Galeus murinus

GAM

Galeus murinus

Sexbågig kamtandhaj

SBL

Hexanchus griseus

Spetsfenshaj

OXN

Oxynotus paradoxus

Knorrhaj

SYR

Scymnodon ringens

Håkäring

GSK

Somniosus microcephalus

DEL 2

Årliga fiskemöjligheter som är tillämpliga för unionsfartyg i områden där TAC har fastställts per art och per område (i ton levande vikt)

| Art: | Djuphavshaj | Zon: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX; unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2
  (DWS/ 56789-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Tyskland | 0 | 0 | | |
| Estland | 0 | 0 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Litauen | 0 | 0 | | |
| Polen | 0 | 0 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshaj

Zon:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII, VIII och IX; unionens vatten i Cecaf 34.1.1, 34.1.2 och 34.2

(DWS/ 56789-)

År

2015

2016

Tyskland

0

0

Estland

0

0

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Litauen

0

0

Polen

0

0

Portugal

0

0

Förenade kungariket

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Djuphavshaj | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X
  (DWS/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshaj

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X

(DWS/10-)

År

2015

2016

Portugal

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Djuphavshajar – Deania histricosa och Deania profondorum | Område: | Internationella vatten i XII
  (DWS/12INT-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Djuphavshajar – Deania histricosa och Deania profondorum

Område:

Internationella vatten i XII

(DWS/12INT-)

År

2015

2016

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Förenade kungariket

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV
  (BSF/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Tyskland | 3 | 3 | | |
| Frankrike | 3 | 3 | | |
| Förenade kungariket | 3 | 3 | | |
| Unionen | 9 | 9 | | |
| TAC | 9 | 9 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

(BSF/1234-)

År

2015

2016

Tyskland

3

3

Frankrike

3

3

Förenade kungariket

3

3

Unionen

9

9

TAC

9

9

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII
  (BSF/56712-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Tyskland | 42 | 39 | | |
| Estland | 20 | 19 | | |
| Irland | 104 | 96 | | |
| Spanien | 208 | 191 | | |
| Frankrike | 2 918 | 2 684 | | |
| Lettland | 136 | 125 | | |
| Litauen | 1 | 1 | | |
| Polen | 1 | 1 | | |
| Förenade kungariket | 208 | 191 | | |
| Övriga (1) | 11 | 10 | | |
| Unionen | 3 649 | 3 357 | | |
| TAC | 3 649 | 3 357 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII och XII

(BSF/56712-)

År

2015

2016

Tyskland

42

39

Estland

20

19

Irland

104

96

Spanien

208

191

Frankrike

2 918

2 684

Lettland

136

125

Litauen

1

1

Polen

1

1

Förenade kungariket

208

191

Övriga (1)

1

11

10

Unionen

3 649

3 357

TAC

3 649

3 357

Analytisk TAC

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X
  (BSF/8910-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Spanien | 12 | 12 | | |
| Frankrike | 29 | 29 | | |
| Portugal | 3 659 | 3 659 | | |
| Unionen | 3 700 | 3 700 | | |
| TAC | 3 700 | 3 700 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX och X

(BSF/8910-)

År

2015

2016

Spanien

12

12

Frankrike

29

29

Portugal

3 659

3 659

Unionen

3 700

3 700

TAC

3 700

3 700

Analytisk TAC

| Art: | Dolkfisk

  Aphanopus carbo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.2.
  (BSF/C3412-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Portugal | 3 141 | 2 827 | | |
| Unionen | 3 141 | 2 827 | | |
| TAC | 3 141 | 2 827 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Dolkfisk

Aphanopus carbo

Aphanopus carbo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i Cecaf 34.1.2.

(BSF/C3412-)

År

2015

2016

Portugal

3 141

2 827

Unionen

3 141

2 827

TAC

3 141

2 827

Försiktighets-TAC

| Art: | Beryxar

  Beryx spp. | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV
  (ALF/3X14-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 9 | 9 | | |
| Spanien | 67 | 67 | | |
| Frankrike | 18 | 18 | | |
| Portugal | 193 | 193 | | |
| Förenade kungariket | 9 | 9 | | |
| Unionen | 296 | 296 | | |
| TAC | 296 | 296 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Beryxar

Beryx spp.

Beryx

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII och XIV

(ALF/3X14-)

År

2015

2016

Irland

9

9

Spanien

67

67

Frankrike

18

18

Portugal

193

193

Förenade kungariket

9

9

Unionen

296

296

TAC

296

296

Analytisk TAC

| Art: | Skoläst och långstjärt

  Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II och IV
  (RNG/124-) för skoläst
  (RHG/124-) för långstjärt |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Danmark | 1 | 1 | | |
| Tyskland | 1 | 1 | | |
| Frankrike | 10 | 10 | | |
| Förenade kungariket | 1 | 1 | | |
| Unionen | 13 | 13 | | |
| TAC | 13 | 13 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Skoläst och långstjärt

Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II och IV

(RNG/124-) för skoläst

(RHG/124-) för långstjärt

År

2015

2016

Danmark

1

1

Tyskland

1

1

Frankrike

10

10

Förenade kungariket

1

1

Unionen

13

13

TAC

13

13

Försiktighets-TAC

| Art: | Skoläst och långstjärt

  Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i III
  (RNG/03-) för skoläst (2)

  (RHG/03-) för långstjärt |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Danmark | 412 | 329 | | |
| Tyskland | 2 | 2 | | |
| Sverige | 21 | 17 | | |
| Unionen | 435 | 348 | | |
| TAC | 435 | 348 | | Försiktighets-TAC |

Art:

Art:

Skoläst och långstjärt

Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i III

(RNG/03-) för skoläst (2)

2

(RHG/03-) för långstjärt

År

2015

2016

Danmark

412

329

Tyskland

2

2

Sverige

21

17

Unionen

435

348

TAC

435

348

Försiktighets-TAC

| Art: | Skoläst och långstjärt

  Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII
  (RNG/5B67-) för skoläst (5)

  (RHG/5B67-) för långstjärt |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 (3)
   (4) | 2016 (3)
   (4) | | |
| Tyskland | 8 | 8 | | |
| Estland | 59 | 60 | | |
| Irland | 260 | 265 | | |
| Spanien | 65 | 66 | | |
| Frankrike | 3 302 | 3 358 | | |
| Litauen | 76 | 77 | | |
| Polen | 38 | 39 | | |
| Förenade kungariket | 194 | 197 | | |
| Övriga (4) | 8 | 8 | | |
| Unionen | 4 010 | 4 078 | | |
| TAC | 4 010 | 4 078 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Skoläst och långstjärt

Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax

Coryphaenoides rupestris

Macrourus berglax

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI och VII

(RNG/5B67-) för skoläst (5)

5

(RHG/5B67-) för långstjärt

År

2015 (3)
   (4)

3

4

2016 (3)
   (4)

3

4

Tyskland

8

8

Estland

59

60

Irland

260

265

Spanien

65

66

Frankrike

3 302

3 358

Litauen

76

77

Polen

38

39

Förenade kungariket

194

197

Övriga (4)

4

8

8

Unionen

4 010

4 078

TAC

4 010

4 078

Analytisk TAC

| Art: | Skoläst och långstjärt
  Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV
  (RNG/8X14-) för skoläst (7)

  (RHG/8X14-) för långstjärt |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 (6) | 2016 (6) | | |
| Tyskland | 24 | 21 | | |
| Irland | 5 | 5 | | |
| Spanien | 2 617 | 2 354 | | |
| Frankrike | 121 | 109 | | |
| Lettland | 42 | 38 | | |
| Litauen | 5 | 5 | | |
| Polen | 819 | 737 | | |
| Förenade kungariket | 11 | 10 | | |
| Unionen | 3 644 | 3 279 | | |
| TAC | 3 644 | 3 279 | | Analytisk TAC |

Art:

Skoläst och långstjärt

Coryphaenoides rupestris och Macrourus berglax

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV

(RNG/8X14-) för skoläst (7)

7

(RHG/8X14-) för långstjärt

År

2015 (6)

6

2016 (6)

6

Tyskland

24

21

Irland

5

5

Spanien

2 617

2 354

Frankrike

121

109

Lettland

42

38

Litauen

5

5

Polen

819

737

Förenade kungariket

11

10

Unionen

3 644

3 279

TAC

3 644

3 279

Analytisk TAC

| Art: | Atlantisk soldatfisk

  Hoplostethus atlanticus | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VI
  (ORY/06-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Art:

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VI

(ORY/06-)

År

2015

2016

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Förenade kungariket

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Atlantisk soldatfisk

  Hoplostethus atlanticus | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VII
  (ORY/07-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Övriga | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Art:

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VII

(ORY/07-)

År

2015

2016

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Förenade kungariket

0

0

Övriga

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Atlantisk soldatfisk

  Hoplostethus atlanticus | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII och XIV
  (ORY/1CX14) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 0 | 0 | | |
| Spanien | 0 | 0 | | |
| Frankrike | 0 | 0 | | |
| Portugal | 0 | 0 | | |
| Förenade kungariket | 0 | 0 | | |
| Övriga | 0 | 0 | | |
| Unionen | 0 | 0 | | |
| TAC | 0 | 0 | | Analytisk TAC
  Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.
  Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas. |

Art:

Art:

Atlantisk soldatfisk

Hoplostethus atlanticus

Hoplostethus atlanticus

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III, IV, V, VIII, IX, X, XII och XIV

(ORY/1CX14)

År

2015

2016

Irland

0

0

Spanien

0

0

Frankrike

0

0

Portugal

0

0

Förenade kungariket

0

0

Övriga

0

0

Unionen

0

0

TAC

0

0

Analytisk TAC

Artikel 3 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

Artikel 4 i förordning (EG) nr 847/96 ska inte tillämpas.

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII
  (SBR/678-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Irland | 5 | 5 | | |
| Spanien | 135 | 128 | | |
| Frankrike | 7 | 6 | | |
| Förenade kungariket | 17 | 16 | | |
| Övriga (8) | 5 | 5 | | |
| Unionen | 169 | 160 | | |
| TAC | 169 | 160 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII

(SBR/678-)

År

2015

2016

Irland

5

5

Spanien

135

128

Frankrike

7

6

Förenade kungariket

17

16

Övriga (8)

8

5

5

Unionen

169

160

TAC

169

160

Analytisk TAC

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i IX
  (SBR/09-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 (9) | 2016 (9) | | |
| Spanien | 294 | 144 | | |
| Portugal | 80 | 39 | | |
| Unionen | 374 | 183 | | |
| TAC | 374 | 183 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i IX

(SBR/09-)

År

2015 (9)

9

2016 (9)

9

Spanien

294

144

Portugal

80

39

Unionen

374

183

TAC

374

183

Analytisk TAC

| Art: | Fläckpagell

  Pagellus bogaraveo | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X
  (SBR/10-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Spanien | 6 | 5 | | |
| Portugal | 678 | 507 | | |
| Förenade kungariket | 6 | 5 | | |
| Unionen | 690 | 517 | | |
| TAC | 690 | 517 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fläckpagell

Pagellus bogaraveo

Pagellus bogaraveo

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X

(SBR/10-)

År

2015

2016

Spanien

6

5

Portugal

678

507

Förenade kungariket

6

5

Unionen

690

517

TAC

690

517

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV
  (GFB/1234-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Tyskland | 10 | 10 | | |
| Frankrike | 10 | 10 | | |
| Förenade kungariket | 17 | 17 | | |
| Unionen | 37 | 37 | | |
| TAC | 37 | 37 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i I, II, III och IV

(GFB/1234-)

År

2015

2016

Tyskland

10

10

Frankrike

10

10

Förenade kungariket

17

17

Unionen

37

37

TAC

37

37

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII
  (GFB/567-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 (10) | 2016 (10) | | |
| Tyskland | 12 | 12 | | |
| Irland | 312 | 312 | | |
| Spanien | 706 | 706 | | |
| Frankrike | 427 | 427 | | |
| Förenade kungariket | 977 | 977 | | |
| Unionen | 2 434 | 2 434 | | |
| TAC | 2 434 | 2 434 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i V, VI och VII

(GFB/567-)

År

2015 (10)

10

2016 (10)

10

Tyskland

12

12

Irland

312

312

Spanien

706

706

Frankrike

427

427

Förenade kungariket

977

977

Unionen

2 434

2 434

TAC

2 434

2 434

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX
  (GFB/89-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 (11) | 2016 (11) | | |
| Spanien | 290 | 290 | | |
| Frankrike | 18 | 18 | | |
| Portugal | 12 | 12 | | |
| Unionen | 320 | 320 | | |
| TAC | 320 | 320 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX

(GFB/89-)

År

2015 (11)

11

2016 (11)

11

Spanien

290

290

Frankrike

18

18

Portugal

12

12

Unionen

320

320

TAC

320

320

Analytisk TAC

| Art: | Fjällbrosme

  Phycis blennoides | Område: | Unionens vatten och internationella vatten i X och XII
  (GFB/1012-) |
| --- | --- | --- | --- |
| År | 2015 | 2016 | | |
| Frankrike | 10 | 10 | | |
| Portugal | 45 | 45 | | |
| Förenade kungariket | 10 | 10 | | |
| Unionen | 65 | 65 | | |
| TAC | 65 | 65 | | Analytisk TAC |

Art:

Art:

Fjällbrosme

Phycis blennoides

Phycis blennoides

Område:

Område:

Unionens vatten och internationella vatten i X och XII

(GFB/1012-)

År

2015

2016

Frankrike

10

10

Portugal

45

45

Förenade kungariket

10

10

Unionen

65

65

TAC

65

65

Analytisk TAC

---

(1)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot.

1

(2)  Inget riktat fiske efter skoläst får bedrivas i Ices-område IIIa i avvaktan på samråd mellan Europeiska unionen och Norge.

2

(3)  Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII, IX, X, XII och XIV (RNG/*8X14-).

3

(4)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet.

4

(5)  Landningar av skoläst får inte överstiga 95 % av varje medlemstats kvot.

5

(6)  Högst 10 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i Vb, VI, VII (RNG/*5B67-).

6

(7)  Landningar av skoläst får inte överstiga 80 % av varje medlemstats kvot.

7

(8)  Gäller endast bifångster. Inget riktat fiske är tillåtet inom denna kvot.

8

(9)  Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VI, VII och VIII (SBR/*678-).

9

(10)  Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i VIII och IX (GFB/*89-).

10

(11)  Högst 8 % av varje kvot får fiskas i unionens vatten och internationella vatten i V, VI, VII (GFB/*567-).

11

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/15 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/15

---

KOMMISSIONENS FÖRORDNING (EU) nr 1368/2014

av den 17 december 2014

om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 48,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 av den 29 april 2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (1), särskilt artikel 72 f,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 av den 16 september 2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen (2), särskilt artiklarna 8, 9 och 92, och

av följande skäl:

| (1) | Medlemsstaterna har hos administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen begärt att poster i bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009 ska ändras så att bilagan överensstämmer med utvecklingen av deras nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

(1)

Medlemsstaterna har hos administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen begärt att poster i bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009 ska ändras så att bilagan överensstämmer med utvecklingen av deras nationella lagstiftning.

| (2) | Bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009 ska ge en översikt över de tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner mellan medlemsstaterna som ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 8.1 i den förordningen eller som har ingåtts och förtecknats på grundval av artiklarna 8.2 och 9.2 i samma förordning. |
| --- | --- |

(2)

Bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009 ska ge en översikt över de tillämpningsbestämmelser i bilaterala konventioner mellan medlemsstaterna som ska fortsätta att gälla i enlighet med artikel 8.1 i den förordningen eller som har ingåtts och förtecknats på grundval av artiklarna 8.2 och 9.2 i samma förordning.

| (3) | Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen har lagt fram förslag till kommissionen om de begärda ändringarna på grundval av artikel 72 f i förordning (EG) nr 883/2004. |
| --- | --- |

(3)

Administrativa kommissionen för samordning av de sociala trygghetssystemen har lagt fram förslag till kommissionen om de begärda ändringarna på grundval av artikel 72 f i förordning (EG) nr 883/2004.

| (4) | Kommissionen samtyckte till att inbegripa förslag till tekniska ändringar av bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009. |
| --- | --- |

(4)

Kommissionen samtyckte till att inbegripa förslag till tekniska ändringar av bilaga 1 till förordning (EG) nr 987/2009.

| (5) | Genom artikel 1.2 i kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 (3) ändrades av misstag bilaga XI till förordning (EG) nr 883/2004. Denna bestämmelse om ändring bör därför strykas. Av skäl som rör rättslig klarhet bör strykningen av artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1372/2013 gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2014. |
| --- | --- |

(5)

Genom artikel 1.2 i kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 (3) ändrades av misstag bilaga XI till förordning (EG) nr 883/2004. Denna bestämmelse om ändring bör därför strykas. Av skäl som rör rättslig klarhet bör strykningen av artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1372/2013 gälla retroaktivt från och med den 1 januari 2014.

| (6) | Förordningarna (EG) nr 987/2009 och (EU) nr 1372/2013 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Förordningarna (EG) nr 987/2009 och (EU) nr 1372/2013 bör därför ändras i enlighet med detta.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

| 1. | Bilaga 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | Avsnittet ”DANMARK–ITALIEN” ska utgå. |
| --- | --- | --- |

1.

Bilaga 1 ska ändras på följande sätt:

a)

Avsnittet ”DANMARK–ITALIEN” ska utgå.

| 2. | I avsnittet ”FRANKRIKE–LUXEMBURG” ska led b ersättas med följande:






  ”b) | Skriftväxlingen av den 17 juli och den 20 september 1995 om villkoren för avräkning av ömsesidiga fordringar enligt artiklarna 93, 95 och 96 i förordning (EEG) nr 574/72 och skriftväxlingen av den 10 juli och den 30 augusti 2013.” |
| --- | --- | --- |

2.

I avsnittet ”FRANKRIKE–LUXEMBURG” ska led b ersättas med följande:

”b)

Skriftväxlingen av den 17 juli och den 20 september 1995 om villkoren för avräkning av ömsesidiga fordringar enligt artiklarna 93, 95 och 96 i förordning (EEG) nr 574/72 och skriftväxlingen av den 10 juli och den 30 augusti 2013.”

Artikel 2

Artikel 1.2 i förordning (EU) nr 1372/2013 ska utgå.

Artikel 3

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts.

Den ska tillämpas från och med den 1 januari 2015, med undantag av artikel 2, som är tillämplig från och med den 1 januari 2014.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 166, 30.4.2004, s. 1.

1

(2)  EUT L 284, 30.10.2009, s. 1.

2

(3)  Kommissionens förordning (EU) nr 1372/2013 om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 883/2004 om samordning av de sociala trygghetssystemen och av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 987/2009 om tillämpningsbestämmelser till förordning (EG) nr 883/2004 (EUT L 346, 20.12.2013, s. 27).

3

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/17

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1369/2014

av den 17 december 2014

om godkännande av en annan ändring än en mindre ändring av produktspecifikationen för en beteckning som tagits upp i registret över skyddade ursprungsbeteckningar och skyddade geografiska beteckningar [Garda (SUB)]

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1151/2012 av den 21 november 2012 om kvalitetsordningar för jordbruksprodukter och livsmedel (1), särskilt artikel 52.2, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens begäran om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Garda”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2325/97. (2) |
| --- | --- |

(1)

Kommissionen har i enlighet med artikel 53.1 första stycket i förordning (EU) nr 1151/2012 granskat Italiens begäran om godkännande av en ändring av produktspecifikationen för den skyddade ursprungsbeteckningen ”Garda”, vilken registrerades i enlighet med kommissionens förordning (EG) nr 2325/97. (2)

| (2) | Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en sådan mindre ändring som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i samma förordning. |
| --- | --- |

(2)

Eftersom den aktuella ändringen inte utgör en sådan mindre ändring som avses i artikel 53.2 i förordning (EU) nr 1151/2012, har kommissionen offentliggjort ansökan om ändring i Europeiska unionens officiella tidning
   (3) i enlighet med artikel 50.2 a i samma förordning.

| (3) | Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen godkännas. |
| --- | --- |

(3)

Inga invändningar enligt artikel 51 i förordning (EU) nr 1151/2012 har inkommit till kommissionen, och därför bör ändringen godkännas.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den ändring av produktspecifikationen som har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning rörande beteckningen ”Garda” godkänns.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Phil HOGAN

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EUT L 343, 14.12.2012, s. 1.

1

(2)  Kommissionens förordning (EG) nr 2325/97 av den 24 november 1997 (EGT L 322, 25.11.1997, s. 33).

2

(3)  EUT C 260, 9.8.2014, s. 17.

3

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/18 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/18

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1370/2014

av den 19 december 2014

om tillfälliga undantagsåtgärder för stöd till mjölkproducenter i Finland

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa jordbruksprodukter från Europeiska unionen till Ryssland, däribland mejeriprodukter. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa jordbruksprodukter från Europeiska unionen till Ryssland, däribland mejeriprodukter.

| (2) | Finland exporterar över 25 % av sin mjölkproduktion till Ryssland, vilket utgör 64 % av landets totala export av mjölkprodukter till tredjeländer. Detta innebär att Finland ligger i topp bland de medlemsstater vars mjölkproduktion var mest beroende av exporten till Ryssland innan förbudet infördes. |
| --- | --- |

(2)

Finland exporterar över 25 % av sin mjölkproduktion till Ryssland, vilket utgör 64 % av landets totala export av mjölkprodukter till tredjeländer. Detta innebär att Finland ligger i topp bland de medlemsstater vars mjölkproduktion var mest beroende av exporten till Ryssland innan förbudet infördes.

| (3) | Mjölkpriserna fritt gård i Finland sjönk kraftigt i september 2014, vilket uteslutande berodde på det ryska importförbudet. Medan det genomsnittliga mjölkpriset i Finland är relativt högt jämfört med unionen som helhet är produktionskostnaderna i Finland de högsta i unionen. |
| --- | --- |

(3)

Mjölkpriserna fritt gård i Finland sjönk kraftigt i september 2014, vilket uteslutande berodde på det ryska importförbudet. Medan det genomsnittliga mjölkpriset i Finland är relativt högt jämfört med unionen som helhet är produktionskostnaderna i Finland de högsta i unionen.

| (4) | Kontinuiteten i den finländska sektorn för mjölk och mjölkprodukter sätts på spel av det ryska importförbudet, eftersom denna sektor investerat i mejeriprodukter med högt mervärde som är anpassade till den ryska marknadens smak och behov. Mjölkprodukter som produceras för den ryska marknaden måste absorberas av den finländska detaljhandeln till nedsatta priser. Det krävs tid för denna sektor i Finland att hitta nya avsättningsmöjligheter eller för att anpassa produktionen till nya produkter som kan möta efterfrågan. Det räcker inte med att förlita sig på offentlig intervention och privat lagring för att bemöta detta hot. |
| --- | --- |

(4)

Kontinuiteten i den finländska sektorn för mjölk och mjölkprodukter sätts på spel av det ryska importförbudet, eftersom denna sektor investerat i mejeriprodukter med högt mervärde som är anpassade till den ryska marknadens smak och behov. Mjölkprodukter som produceras för den ryska marknaden måste absorberas av den finländska detaljhandeln till nedsatta priser. Det krävs tid för denna sektor i Finland att hitta nya avsättningsmöjligheter eller för att anpassa produktionen till nya produkter som kan möta efterfrågan. Det räcker inte med att förlita sig på offentlig intervention och privat lagring för att bemöta detta hot.

| (5) | För att snabbt och effektivt ta itu med de störningar på marknaden som blir följden är det lämpligt att bevilja Finland stöd i form av ett engångsanslag i syfte att stödja mjölkproducenter som påverkas av det ryska importförbudet och därmed ställs inför likviditetsproblem. |
| --- | --- |

(5)

För att snabbt och effektivt ta itu med de störningar på marknaden som blir följden är det lämpligt att bevilja Finland stöd i form av ett engångsanslag i syfte att stödja mjölkproducenter som påverkas av det ryska importförbudet och därmed ställs inför likviditetsproblem.

| (6) | Det anslag som finns tillgängligt för Finland bör beräknas på grundval av 2013/2014 års mjölkproduktion inom ramen för nationella kvoter, och i proportion till det prisfall på mjölk som noterats. För att säkerställa att stödet riktas till de producenter som påverkas av förbudet, samtidigt som hänsyn tas till begränsade budgetresurser, bör Finland fördela detta stödbelopp på grundval av objektiva kriterier och på ett icke-diskriminerande sätt och samtidigt undvika en snedvridning av marknaden och konkurrensen. |
| --- | --- |

(6)

Det anslag som finns tillgängligt för Finland bör beräknas på grundval av 2013/2014 års mjölkproduktion inom ramen för nationella kvoter, och i proportion till det prisfall på mjölk som noterats. För att säkerställa att stödet riktas till de producenter som påverkas av förbudet, samtidigt som hänsyn tas till begränsade budgetresurser, bör Finland fördela detta stödbelopp på grundval av objektiva kriterier och på ett icke-diskriminerande sätt och samtidigt undvika en snedvridning av marknaden och konkurrensen.

| (7) | Eftersom det anslag som tilldelas Finland endast kommer att kompensera för en begränsad del av den faktiska skada som producenterna lidit bör Finland tillåtas att bevilja ytterligare stöd till mjölkproducenter. |
| --- | --- |

(7)

Eftersom det anslag som tilldelas Finland endast kommer att kompensera för en begränsad del av den faktiska skada som producenterna lidit bör Finland tillåtas att bevilja ytterligare stöd till mjölkproducenter.

| (8) | Detta ytterligare stöd bör beviljas med samma krav på objektivitet, icke-diskriminering och undvikande av snedvridning av konkurrensen och bör beakta det nationella stöd som producenter har fått för samma ändamål på grundval av artikel 142 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige. |
| --- | --- |

(8)

Detta ytterligare stöd bör beviljas med samma krav på objektivitet, icke-diskriminering och undvikande av snedvridning av konkurrensen och bör beakta det nationella stöd som producenter har fått för samma ändamål på grundval av artikel 142 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige.

| (9) | Stöd enligt denna förordning bör beviljas som en åtgärd som stöder jordbruksmarknader i enlighet med artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (2). |
| --- | --- |

(9)

Stöd enligt denna förordning bör beviljas som en åtgärd som stöder jordbruksmarknader i enlighet med artikel 4.1 a i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 (2).

| (10) | Av budgetskäl bör unionen endast finansiera de utgifter som Finland ådragit sig i samband med stödet till mjölkproducenter om utbetalningarna gjorts inom en viss tidsfrist. |
| --- | --- |

(10)

Av budgetskäl bör unionen endast finansiera de utgifter som Finland ådragit sig i samband med stödet till mjölkproducenter om utbetalningarna gjorts inom en viss tidsfrist.

| (11) | För att garantera öppenhet och att det tillgängliga beloppet övervakas och förvaltas korrekt bör Finland underrätta kommissionen om de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljande av stödet och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

(11)

För att garantera öppenhet och att det tillgängliga beloppet övervakas och förvaltas korrekt bör Finland underrätta kommissionen om de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljande av stödet och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

| (12) | För att se till att mjölkproducenterna får stödet så snart som möjligt bör Finland ges möjlighet att genomföra denna förordning utan dröjsmål. Denna förordning bör därför träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts. |
| --- | --- |

(12)

För att se till att mjölkproducenterna får stödet så snart som möjligt bör Finland ges möjlighet att genomföra denna förordning utan dröjsmål. Denna förordning bör därför träda i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Unionsstöd till ett sammanlagt belopp på 10 729 307 euro ska avsättas till Finland för att ge riktat stöd till mjölkproducenter som drabbats av Rysslands förbud mot import av produkter från unionen.

Finland ska använda detta belopp på grundval av objektiva och icke-diskriminerande kriterier, under förutsättning att de erhållna utbetalningarna inte orsakar någon snedvridning av konkurrensen. Finland får i detta syfte ta hänsyn till hur omfattande konsekvenserna av det ryska importförbudet är för de berörda producenterna.

Finland ska göra dessa utbetalningar senast den 31 maj 2015.

Artikel 2

Finland får bevilja ytterligare stöd till mjölkproducenter som får det stöd som avses i artikel 1, upp till ett högsta belopp som uppgår till det belopp som föreskrivs i den artikeln.

Detta ytterligare stöd ska beviljas med samma krav på objektivitet, icke-diskriminering och undvikande av snedvridning av konkurrensen och ska beakta det nationella stöd som producenter har fått för samma ändamål på grundval av artikel 142 i anslutningsakten för Österrike, Finland och Sverige.

Finland ska utbetala det extra stödet senast den 31 maj 2015.

Artikel 3

Finland ska meddela kommissionen följande:

| a) | Utan dröjsmål och senast den 30 april 2015 de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av riktat stöd och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen. |
| --- | --- |

a)

Utan dröjsmål och senast den 30 april 2015 de objektiva kriterier som använts för att fastställa metoderna för beviljandet av riktat stöd och de åtgärder som vidtagits för att undvika en snedvridning av konkurrensen.

| b) | Det totala utbetalade stödbeloppet, samt antalet och typen av stödmottagare, senast den 31 juli 2015. |
| --- | --- |

b)

Det totala utbetalade stödbeloppet, samt antalet och typen av stödmottagare, senast den 31 juli 2015.

Artikel 4

Denna förordning träder i kraft den tredje dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

2

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/20 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/20

---

KOMMISSIONENS DELEGERADE FÖRORDNING (EU) nr 1371/2014

av den 19 december 2014

om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 om fastställande av ytterligare tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av viss frukt och vissa grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 219.1 jämförd med artikel 228, och

av följande skäl:

| (1) | Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa produkter från unionen till Ryssland, däribland frukt och grönsaker. |
| --- | --- |

(1)

Den 7 augusti 2014 införde den ryska regeringen ett förbud mot import av vissa produkter från unionen till Ryssland, däribland frukt och grönsaker.

| (2) | För att förhindra att den resulterande störningen av marknaden för frukt och grönsaker, där stora kvantiteter lättfördärvliga produkter berörs, förvandlas till en mer allvarlig eller långvarig marknadsstörning, antogs kommissionens delegerade förordning (EU) nr 932/2014 (2). I förordningen föreskrivs maximibelopp för stöd till insatserna återtag, obärgad skörd och grön skörd. Den ordning som införs genom den förordningen kompletterades sedan med åtgärder inom ramen för kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1031/2014 (3) i form av ett ytterligare, riktat stöd för vissa kvantiteter produkter beräknat på grundval av den traditionella exporten till Ryssland. |
| --- | --- |

(2)

För att förhindra att den resulterande störningen av marknaden för frukt och grönsaker, där stora kvantiteter lättfördärvliga produkter berörs, förvandlas till en mer allvarlig eller långvarig marknadsstörning, antogs kommissionens delegerade förordning (EU) nr 932/2014 (2). I förordningen föreskrivs maximibelopp för stöd till insatserna återtag, obärgad skörd och grön skörd. Den ordning som införs genom den förordningen kompletterades sedan med åtgärder inom ramen för kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1031/2014 (3) i form av ett ytterligare, riktat stöd för vissa kvantiteter produkter beräknat på grundval av den traditionella exporten till Ryssland.

| (3) | Det ryska importförbudet fortsätter att skapa ett allvarligt hot om störningar på marknaden till följd av kraftiga prisfall på grund av att en viktig exportmarknad plötsligt har blivit otillgänglig. Med en sådan situation på marknaden förefaller de normala åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 fortfarande vara otillräckliga. Den ordning som grundar sig på stöd för vissa kvantiteter produkter enligt delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 måste därför förlängas. |
| --- | --- |

(3)

Det ryska importförbudet fortsätter att skapa ett allvarligt hot om störningar på marknaden till följd av kraftiga prisfall på grund av att en viktig exportmarknad plötsligt har blivit otillgänglig. Med en sådan situation på marknaden förefaller de normala åtgärderna enligt förordning (EU) nr 1308/2013 fortfarande vara otillräckliga. Den ordning som grundar sig på stöd för vissa kvantiteter produkter enligt delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 måste därför förlängas.

| (4) | Med beaktande av de kvantiteter som beräknats komma att påverkas av förbudet bör unionens ekonomiska stöd förlängas i enlighet med de kvantiteter produkter som berörs. Beräkningen av dessa kvantiteter bör göras för varje medlemsstat i enlighet med storleken på dess genomsnittliga export av de berörda produkterna till Ryssland under de föregående tre åren under de månader som anges nedan: April och maj för frukt och januari till maj för grönsaker. På grund av den säsongsbundna exporten av citroner bör även citroner enligt KN-nummer 0805 50 10 läggas till i förteckningen över produkter som berättigar till stöd enligt delegerad förordning (EU) nr 1031/2014. |
| --- | --- |

(4)

Med beaktande av de kvantiteter som beräknats komma att påverkas av förbudet bör unionens ekonomiska stöd förlängas i enlighet med de kvantiteter produkter som berörs. Beräkningen av dessa kvantiteter bör göras för varje medlemsstat i enlighet med storleken på dess genomsnittliga export av de berörda produkterna till Ryssland under de föregående tre åren under de månader som anges nedan: April och maj för frukt och januari till maj för grönsaker. På grund av den säsongsbundna exporten av citroner bör även citroner enligt KN-nummer 0805 50 10 läggas till i förteckningen över produkter som berättigar till stöd enligt delegerad förordning (EU) nr 1031/2014.

| (5) | Den delegerade förordningen (EU) nr 1031/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(5)

Den delegerade förordningen (EU) nr 1031/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (6) | För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs. |
| --- | --- |

(6)

För att få en omedelbar effekt på marknaden och bidra till att stabilisera priserna bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring av delegerad förordning (EU) nr 1031/2014

Delegerad förordning (EU) nr 1031/2014 ska ändras på följande sätt:

| (1) | Artikel 1 ska ändras på följande sätt:






  a) | I punkt 2 ska följande led r läggas till:






  ”r) | Citroner enligt KN-nummer 0805 50 10.” |
| --- | --- | --- | --- |

(1)

Artikel 1 ska ändras på följande sätt:

a)

I punkt 2 ska följande led r läggas till:

”r)

Citroner enligt KN-nummer 0805 50 10.”

| b) | Punkt 3 ska ersättas med följande:
  ”3.   Det stöd som avses i punkt 1 ska omfatta verksamhet som bedrivs under en period som ska delas in enligt följande:






  a) | En period från och med den 30 september 2014 till och med den dag då de kvantiteter som avses i artikel 2.1 har uttömts i varje medlemsstat som berörs eller till och med den 31 december 2014, beroende på vilket som infaller först. |
| --- | --- | --- |

b)

Punkt 3 ska ersättas med följande:

”3.   Det stöd som avses i punkt 1 ska omfatta verksamhet som bedrivs under en period som ska delas in enligt följande:

a)

En period från och med den 30 september 2014 till och med den dag då de kvantiteter som avses i artikel 2.1 har uttömts i varje medlemsstat som berörs eller till och med den 31 december 2014, beroende på vilket som infaller först.

| b) | En period från och med den 1 januari 2015 till och med den dag då de kvantiteter som avses i artikel 2.1 har uttömts i varje medlemsstat som berörs eller till och med den 30 juni 2015, beroende på vilket som infaller först.” |
| --- | --- |

b)

En period från och med den 1 januari 2015 till och med den dag då de kvantiteter som avses i artikel 2.1 har uttömts i varje medlemsstat som berörs eller till och med den 30 juni 2015, beroende på vilket som infaller först.”

| (2) | Artikel 2.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Det stöd som avses i artikel 1.1 ska göras tillgängligt för medlemsstaterna för följande produktkvantiteter:






  a) | För den period som avses i artikel 1.3 a, de kvantiteter som anges i bilaga I. |
| --- | --- | --- |

(2)

Artikel 2.1 ska ersättas med följande:

”1.   Det stöd som avses i artikel 1.1 ska göras tillgängligt för medlemsstaterna för följande produktkvantiteter:

a)

För den period som avses i artikel 1.3 a, de kvantiteter som anges i bilaga I.

| b) | För den period som avses i artikel 1.3 b, de kvantiteter som anges i bilaga Ia. |
| --- | --- |

b)

För den period som avses i artikel 1.3 b, de kvantiteter som anges i bilaga Ia.

För den period som avses i artikel 1.3 a ska detta stöd dessutom vara tillgängligt i alla medlemsstater för insatser för återtagande från marknaden, grön skörd eller obärgad skörd, med avseende på en eller flera av de produkter som avses i artikel 1.2 enligt vad som bestämts av medlemsstaten, under förutsättning att den ytterligare kvantiteten inte överstiger 3 000 ton per medlemsstat.”

| (3) | Artikel 9 ska ändras på följande sätt:






  a) | Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:
  ”1.   Producentorganisationer ska ansöka om utbetalning av ekonomiskt unionsstöd enligt artiklarna 4, 5 och 6 senast den 31 januari 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a och senast den 31 juli 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b.
  2.   Producentorganisationer ska ansöka om utbetalning av ekonomiskt unionsstöd enligt artiklarna 4 och 6 i denna förordning i enlighet med det förfarande som avses i artikel 72 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 senast den 31 januari 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a i den här förordningen och senast den 31 juli 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b i den här förordningen.” |
| --- | --- | --- |

(3)

Artikel 9 ska ändras på följande sätt:

a)

Punkterna 1 och 2 ska ersättas med följande:

”1.   Producentorganisationer ska ansöka om utbetalning av ekonomiskt unionsstöd enligt artiklarna 4, 5 och 6 senast den 31 januari 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a och senast den 31 juli 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b.

2.   Producentorganisationer ska ansöka om utbetalning av ekonomiskt unionsstöd enligt artiklarna 4 och 6 i denna förordning i enlighet med det förfarande som avses i artikel 72 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 senast den 31 januari 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a i den här förordningen och senast den 31 juli 2015 med avseende på insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b i den här förordningen.”

| b) | I punkt 3 ska ”senast den dag som anges i punkt 1” ersättas med ”senast de datum som anges i punkt 1”. |
| --- | --- |

b)

I punkt 3 ska ”senast den dag som anges i punkt 1” ersättas med ”senast de datum som anges i punkt 1”.

| (4) | I artikel 10.1 ska den inledande delen av första stycket ersättas med följande:
  ”Medlemsstaterna ska, för den period som avses i artikel 1.3 a, senast den 30 september 2014, den 15 oktober 2014, den 31 oktober 2014, den 15 november 2014, den 30 november 2014, den 15 december 2014, den 31 december 2014, den 15 januari 2015, den 31 januari 2015 och den 15 februari 2015 och, för den period som avses i artikel 1.3 b, fram till och med den 30 september 2015, senast den 15 och den sista dagen i varje månad, till kommissionen anmäla följande uppgifter för varje produkt:” |
| --- | --- |

(4)

I artikel 10.1 ska den inledande delen av första stycket ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska, för den period som avses i artikel 1.3 a, senast den 30 september 2014, den 15 oktober 2014, den 31 oktober 2014, den 15 november 2014, den 30 november 2014, den 15 december 2014, den 31 december 2014, den 15 januari 2015, den 31 januari 2015 och den 15 februari 2015 och, för den period som avses i artikel 1.3 b, fram till och med den 30 september 2015, senast den 15 och den sista dagen i varje månad, till kommissionen anmäla följande uppgifter för varje produkt:”

| (5) | Artikel 11 ska ersättas med följande:
  ”Artikel 11
  Utbetalning av ekonomiskt unionsstöd
  Medlemsstaternas utgifter i samband med utbetalningarna enligt denna förordning ska endast berättiga till ekonomiskt unionsstöd om betalningen av utgifterna har skett senast följande datum:






  a) | Den 30 juni 2015 för insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a. |
| --- | --- | --- |

(5)

Artikel 11 ska ersättas med följande:

”Artikel 11

Utbetalning av ekonomiskt unionsstöd

Medlemsstaternas utgifter i samband med utbetalningarna enligt denna förordning ska endast berättiga till ekonomiskt unionsstöd om betalningen av utgifterna har skett senast följande datum:

a)

Den 30 juni 2015 för insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 a.

| b) | Den 30 september 2015 för insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b.” |
| --- | --- |

b)

Den 30 september 2015 för insatser som utförs under den period som avses i artikel 1.3 b.”

| (6) | I bilaga I ska rubriken ersättas med följande:
  ”Maximala produktkvantiteter tilldelade per medlemsstat enligt artikel 2.1 a” |
| --- | --- |

(6)

I bilaga I ska rubriken ersättas med följande:

”Maximala produktkvantiteter tilldelade per medlemsstat enligt artikel 2.1 a”

| (7) | Bilaga Ia, vars text återfinns i bilaga I till den här förordningen, ska läggas till. |
| --- | --- |

(7)

Bilaga Ia, vars text återfinns i bilaga I till den här förordningen, ska läggas till.

| (8) | Bilagorna III och IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen. |
| --- | --- |

(8)

Bilagorna III och IV ska ersättas med texten i bilaga II till den här förordningen.

Artikel 2

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 932/2014 av den 29 augusti 2014 om fastställande av tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av vissa frukter och grönsaker samt om ändring av delegerad förordning (EU) nr 913/2014 (EUT L 259, 30.8.2014, s. 2).

2

(3)  Kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1031/2014 av den 29 september 2014 om fastställande av ytterligare tillfälliga undantagsåtgärder till stöd för producenter av viss frukt och vissa grönsaker (EUT L 284, 30.9.2014, s. 22).

3

---

BILAGA I

”BILAGA Ia

Maximala produktkvantiteter tilldelade per medlemsstat enligt artikel 2.1 b

| (i ton) | Äpplen och päron | Plommon, bordsdruvor och kiwifrukter | Tomater, morötter, paprika, gurkor och små gurkor | Apelsiner, klementiner, mandariner och citroner |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Belgien | 21 200 | 0 | 13 200 | 0 |
| Tyskland | 3 450 | 0 | 0 | 0 |
| Grekland | 200 | 3 100 | 2 000 | 0 |
| Spanien | 300 | 0 | 26 650 | 15 775 |
| Frankrike | 3 800 | 0 | 1 450 | 0 |
| Italien | 8 400 | 3 800 | 0 | 0 |
| Cypern | 0 | 0 | 0 | 1 750 |
| Litauen | 0 | 0 | 6 000 | 0 |
| Nederländerna | 9 700 | 0 | 24 650 | 0 |
| Österrike | 500 | 0 | 0 | 0 |
| Polen | 155 700 | 0 | 18 650 | 0 |
| Portugal | 350 | 0 | 0 | 0” |

(i ton)

Äpplen och päron

Plommon, bordsdruvor och kiwifrukter

Tomater, morötter, paprika, gurkor och små gurkor

Apelsiner, klementiner, mandariner och citroner

Belgien

21 200

0

13 200

0

Tyskland

3 450

0

0

0

Grekland

200

3 100

2 000

0

Spanien

300

0

26 650

15 775

Frankrike

3 800

0

1 450

0

Italien

8 400

3 800

0

0

Cypern

0

0

0

1 750

Litauen

0

0

6 000

0

Nederländerna

9 700

0

24 650

0

Österrike

500

0

0

0

Polen

155 700

0

18 650

0

Portugal

350

0

0

0”

---

BILAGA II

Bilaga III

Mallar för anmälan enligt artikel 10

Anmälan om återtag – gratis utdelning

| Medlemsstat: | Period som omfattas: | Datum: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Period som omfattas:

Datum:

| Produkt | Producentorganisationer | Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation | Totala kvantiteter (ton) | Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvantiteter (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen (euro) | Kvantiteter (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen (euro) |
| återtag | transport | sortering och förpackning | TOTALT | återtag | transport | sortering och förpackning | TOTALT |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (b) + (c) + (d) | (f) | (g) | (h) | (i) | (j) = (g) + (h) + (i) | (k) = (a) + (f) | (l) = (e) + (j) |
| Äpplen | | | | | | | | | | | | |
| Päron | | | | | | | | | | | | |
| Totalt, äpplen och päron | | | | | | | | | | | | |
| Tomater | | | | | | | | | | | | |
| Morötter | | | | | | | | | | | | |
| Paprika | | | | | | | | | | | | |
| Gurkor och små gurkor | | | | | | | | | | | | |
| Totalt, grönsaker | | | | | | | | | | | | |
| Plommon | | | | | | | | | | | | |
| Färska bordsdruvor | | | | | | | | | | | | |
| Kiwifrukter | | | | | | | | | | | | |
| Totalt, annan frukt | | | | | | | | | | | | |
| Apelsiner | | | | | | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | | | | | | |
| Mandariner | | | | | | | | | | | | |
| Citroner | | | | | | | | | | | | |
| Totalt, citrusfrukter | | | | | | | | | | | | |
| Kål | | | | | | | | | | | | |
| Blomkål (inbegripet broccoli) | | | | | | | | | | | | |
| Svampar | | | | | | | | | | | | |
| Bär | | | | | | | | | | | | |
| Totalt, andra | | | | | | | | | | | | |
| TOTALT | | | | | | | | | | | | |
| * | Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan. |

Produkt

Producentorganisationer

Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation

Totala kvantiteter (ton)

Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro)

Kvantiteter (ton)

Ekonomiskt stöd från unionen (euro)

Kvantiteter (ton)

Ekonomiskt stöd från unionen (euro)

återtag

transport

sortering och förpackning

TOTALT

återtag

transport

sortering och förpackning

TOTALT

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (b) + (c) + (d)

(f)

(g)

(h)

(i)

(j) = (g) + (h) + (i)

(k) = (a) + (f)

(l) = (e) + (j)

Äpplen

Päron

Totalt, äpplen och päron

Tomater

Morötter

Paprika

Gurkor och små gurkor

Totalt, grönsaker

Plommon

Färska bordsdruvor

Kiwifrukter

Totalt, annan frukt

Apelsiner

Klementiner

Mandariner

Citroner

Totalt, citrusfrukter

Kål

Blomkål (inbegripet broccoli)

Svampar

Bär

Totalt, andra

TOTALT

*

Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan.

Anmälan om återtag – andra ändamål

| Medlemsstat: | Period som omfattas: | Datum: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Period som omfattas:

Datum:

| Produkt | Producentorganisationer | Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation | Totala kvantiteter (ton) | Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Kvantiteter
  (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro) | Kvantiteter
  (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) = (a) + (c) | (f) = (b) + (d) |
| Äpplen | | | | | | |
| Päron | | | | | | |
| Totalt, äpplen och päron | | | | | | |
| Tomater | | | | | | |
| Morötter | | | | | | |
| Paprika | | | | | | |
| Gurkor och små gurkor | | | | | | |
| Totalt, grönsaker | | | | | | |
| Plommon | | | | | | |
| Färska bordsdruvor | | | | | | |
| Kiwifrukter | | | | | | |
| Totalt, annan frukt | | | | | | |
| Apelsiner | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | |
| Mandariner | | | | | | |
| Citroner | | | | | | |
| Totalt, citrusfrukter | | | | | | |
| Kål | | | | | | |
| Blomkål (inbegripet broccoli) | | | | | | |
| Svampar | | | | | | |
| Bär | | | | | | |
| Totalt, andra | | | | | | |
| TOTALT | | | | | | |
| * | Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan. |

Produkt

Producentorganisationer

Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation

Totala kvantiteter (ton)

Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro)

Kvantiteter

(ton)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro)

Kvantiteter

(ton)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e) = (a) + (c)

(f) = (b) + (d)

Äpplen

Päron

Totalt, äpplen och päron

Tomater

Morötter

Paprika

Gurkor och små gurkor

Totalt, grönsaker

Plommon

Färska bordsdruvor

Kiwifrukter

Totalt, annan frukt

Apelsiner

Klementiner

Mandariner

Citroner

Totalt, citrusfrukter

Kål

Blomkål (inbegripet broccoli)

Svampar

Bär

Totalt, andra

TOTALT

*

Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan.

Anmälan om obärgad skörd och grön skörd

| Medlemsstat: | Period som omfattas: | Datum: |
| --- | --- | --- |

Medlemsstat:

Period som omfattas:

Datum:

| Produkt | Producentorganisationer | Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation | Totala kvantiteter
  (ton) | Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Areal
  (ha) | Kvantiteter
  (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro) | Areal
  (ha) | Kvantiteter
  (ton) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro) |
| (a) | (b) | (c) | (d) | (e) | (f) | (g) = (b) + (e) | (h) = (c) + (f) |
| Äpplen | | | | | | | | |
| Päron | | | | | | | | |
| Totalt, äpplen och päron | | | | | | | | |
| Tomater | | | | | | | | |
| Morötter | | | | | | | | |
| Paprika | | | | | | | | |
| Gurkor och små gurkor | | | | | | | | |
| Totalt, grönsaker | | | | | | | | |
| Plommon | | | | | | | | |
| Färska bordsdruvor | | | | | | | | |
| Kiwifrukter | | | | | | | | |
| Totalt, annan frukt | | | | | | | | |
| Apelsiner | | | | | | | | |
| Klementiner | | | | | | | | |
| Mandariner | | | | | | | | |
| Citroner | | | | | | | | |
| Totalt, citrusfrukter | | | | | | | | |
| Kål | | | | | | | | |
| Blomkål (inbegripet broccoli) | | | | | | | | |
| Svampar | | | | | | | | |
| Bär | | | | | | | | |
| Totalt, andra | | | | | | | | |
| TOTALT | | | | | | | | |
| * | Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan. |

Produkt

Producentorganisationer

Producenter som inte är medlemmar i en producentorganisation

Totala kvantiteter

(ton)

Totalt ekonomiskt stöd från unionen (euro)

Areal

(ha)

Kvantiteter

(ton)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro)

Areal

(ha)

Kvantiteter

(ton)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro)

(a)

(b)

(c)

(d)

(e)

(f)

(g) = (b) + (e)

(h) = (c) + (f)

Äpplen

Päron

Totalt, äpplen och päron

Tomater

Morötter

Paprika

Gurkor och små gurkor

Totalt, grönsaker

Plommon

Färska bordsdruvor

Kiwifrukter

Totalt, annan frukt

Apelsiner

Klementiner

Mandariner

Citroner

Totalt, citrusfrukter

Kål

Blomkål (inbegripet broccoli)

Svampar

Bär

Totalt, andra

TOTALT

*

Ett separat excelblad ska fyllas i för varje anmälan.

BILAGA IV

TABELLER SOM SKA SÄNDAS IN TILLSAMMANS MED DEN FÖRSTA ANMÄLAN SOM AVSES I ARTIKEL 10.1

ÅTERTAG – ANDRA ÄNDAMÅL

Maximistödbelopp som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 79.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 och artiklarna 4 och 5 i den här förordningen

| Medlemsstat: | Datum: |
| --- | --- |

Medlemsstat:

Datum:

| Produkt | Producentorganisationens bidrag
  (euro/100 kg) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro/100 kg) |
| --- | --- | --- |
| Äpplen | | |
| Päron | | |
| Tomater | | |
| Morötter | | |
| Kål | | |
| Paprika | | |
| Blomkål (inbegripet broccoli) | | |
| Gurkor och små gurkor | | |
| Svampar | | |
| Plommon | | |
| Bär | | |
| Färska bordsdruvor | | |
| Kiwifrukter | | |
| Apelsiner | | |
| Klementiner | | |
| Mandariner | | |
| Citroner | | |

Produkt

Producentorganisationens bidrag

(euro/100 kg)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro/100 kg)

Äpplen

Päron

Tomater

Morötter

Kål

Paprika

Blomkål (inbegripet broccoli)

Gurkor och små gurkor

Svampar

Plommon

Bär

Färska bordsdruvor

Kiwifrukter

Apelsiner

Klementiner

Mandariner

Citroner

OBÄRGAD SKÖRD OCH GRÖN SKÖRD

Maximistödbelopp som fastställts av medlemsstaten i enlighet med artikel 85.4 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 och artikel 6 i den här förordningen

| Medlemsstat: | Datum: |
| --- | --- |

Medlemsstat:

Datum:

| Produkt | På friland | I växthus |
| --- | --- | --- |
| Producentorganisationens bidrag
  (euro/ha) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro/ha) | Producentorganisationens bidrag
  (euro/ha) | Ekonomiskt stöd från unionen
  (euro/ha) |
| Äpplen | | | | |
| Päron | | | | |
| Tomater | | | | |
| Morötter | | | | |
| Kål | | | | |
| Paprika | | | | |
| Blomkål (inbegripet broccoli) | | | | |
| Gurkor och små gurkor | | | | |
| Svampar | | | | |
| Plommon | | | | |
| Bär | | | | |
| Färska bordsdruvor | | | | |
| Kiwifrukter | | | | |
| Apelsiner | | | | |
| Klementiner | | | | |
| Mandariner | | | | |
| Citroner | | | | |

Produkt

På friland

I växthus

Producentorganisationens bidrag

(euro/ha)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro/ha)

Producentorganisationens bidrag

(euro/ha)

Ekonomiskt stöd från unionen

(euro/ha)

Äpplen

Päron

Tomater

Morötter

Kål

Paprika

Blomkål (inbegripet broccoli)

Gurkor och små gurkor

Svampar

Plommon

Bär

Färska bordsdruvor

Kiwifrukter

Apelsiner

Klementiner

Mandariner

Citroner

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/32 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/32

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1372/2014

av den 19 december 2014

om fastställande av schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1),

med beaktande av kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 av den 7 juni 2011 om tillämpningsföreskrifter för rådets förordning (EG) nr 1234/2007 vad gäller sektorn för frukt och grönsaker och sektorn för bearbetad frukt och bearbetade grönsaker (2), särskilt artikel 136.1, och

av följande skäl:

| (1) | I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen. |
| --- | --- |

(1)

I genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs, i enlighet med resultatet av de multilaterala handelsförhandlingarna i Uruguayrundan, kriterierna för kommissionens fastställande av schablonvärden vid import från tredjeländer, för de produkter och de perioder som anges i del A i bilaga XVI till den förordningen.

| (2) | Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(2)

Varje arbetsdag fastställs ett schablonimportvärde i enlighet med artikel 136.1 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 med hänsyn till varierande dagliga uppgifter. Denna förordning bör därför träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

De schablonimportvärden som avses i artikel 136 i genomförandeförordning (EU) nr 543/2011 fastställs i bilagan till denna förordning.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  EUT L 157, 15.6.2011, s. 1.

2

---

BILAGA

Schablonimportvärden för bestämning av ingångspriset för vissa frukter och grönsaker

| (euro/100 kg) |
| --- |
| KN-nummer | Kod för tredjeland (1) | Schablonimportvärde |
| 0702 00 00 | AL | 65,6 |
| EG | 176,9 |
| IL | 88,5 |
| MA | 85,1 |
| TN | 241,9 |
| TR | 106,4 |
| ZZ | 127,4 |
| 0707 00 05 | IL | 241,9 |
| TR | 149,1 |
| ZZ | 195,5 |
| 0709 93 10 | MA | 83,0 |
| TR | 137,8 |
| ZZ | 110,4 |
| 0805 10 20 | AR | 35,3 |
| MA | 68,6 |
| TR | 59,8 |
| UY | 32,5 |
| ZA | 50,5 |
| ZW | 33,9 |
| ZZ | 46,8 |
| 0805 20 10 | MA | 68,5 |
| ZZ | 68,5 |
| 0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90 | IL | 97,8 |
| MA | 75,3 |
| TR | 79,5 |
| ZZ | 84,2 |
| 0805 50 10 | TR | 65,2 |
| US | 236,5 |
| ZZ | 150,9 |
| 0808 10 80 | BR | 59,1 |
| CL | 80,1 |
| NZ | 90,6 |
| US | 97,4 |
| ZA | 54,1 |
| ZZ | 76,3 |
| 0808 30 90 | CN | 90,3 |
| US | 141,4 |
| ZZ | 115,9 |

(euro/100 kg)

KN-nummer

Kod för tredjeland (1)

Schablonimportvärde

0702 00 00

AL

65,6

EG

176,9

IL

88,5

MA

85,1

TN

241,9

TR

106,4

ZZ

127,4

0707 00 05

IL

241,9

TR

149,1

ZZ

195,5

0709 93 10

MA

83,0

TR

137,8

ZZ

110,4

0805 10 20

AR

35,3

MA

68,6

TR

59,8

UY

32,5

ZA

50,5

ZW

33,9

ZZ

46,8

0805 20 10

MA

68,5

ZZ

68,5

0805 20 30, 0805 20 50, 0805 20 70, 0805 20 90

IL

97,8

MA

75,3

TR

79,5

ZZ

84,2

0805 50 10

TR

65,2

US

236,5

ZZ

150,9

0808 10 80

BR

59,1

CL

80,1

NZ

90,6

US

97,4

ZA

54,1

ZZ

76,3

0808 30 90

CN

90,3

US

141,4

ZZ

115,9

---

(1)  Landsbeteckningar som fastställs i kommissionens förordning (EU) nr 1106/2012 av den 27 november 2012 om tillämpning av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 471/2009 om gemenskapsstatistik över utrikeshandeln med icke-medlemsstater vad gäller uppdateringen av nomenklaturen avseende länder och territorier (EUT L 328, 28.11.2012, s. 7). Koden ZZ står för ”övrigt ursprung”.

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/34

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEFÖRORDNING (EU) nr 1373/2014

av den 19 december 2014

om fastställande av tilldelningskoefficienten för de kvantiteter som begärts i ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2014 inom ramen för de tullkvoter som öppnats genom genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för fjäderfäkött med ursprung i Ukraina

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (1), särskilt artikel 188.1 och 188.3, och

av följande skäl:

| (1) | Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina. |
| --- | --- |

(1)

Genom kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 (2) öppnas årliga tullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina.

| (2) | De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2014 för delperioden 1 januari–31 mars 2015, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna. |
| --- | --- |

(2)

De kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in under perioden 1–7 december 2014 för delperioden 1 januari–31 mars 2015, för kvoten med löpnummer 09.4273, överskrider de kvantiteter som är tillgängliga. Det bör därför beslutas om i vilken omfattning importrättigheter kan tilldelas genom att det fastställs en tilldelningskoefficient, beräknad i enlighet med artikel 6.3 i kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 (3) jämförd med artikel 7.2 i samma förordning, som ska tillämpas på de begärda kvantiteterna.

| (3) | För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

(3)

För att åtgärden ska få avsedd verkan bör denna förordning träda i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Den tilldelningskoefficient som anges i bilagan till denna förordning ska tillämpas på de kvantiteter som omfattas av ansökningar om importrättigheter som lämnats in enligt genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 för delperioden 1 januari–31 mars 2015.

Artikel 2

Denna förordning träder i kraft samma dag som den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i Bryssel den 19 december 2014.

På kommissionens vägnar

För ordföranden

Jerzy PLEWA

Generaldirektör för jordbruk och landsbygdsutveckling

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 671.

1

(2)  Kommissionens genomförandeförordning (EU) nr 413/2014 av den 23 april 2014 om öppnande och förvaltning av unionstullkvoter för import av fjäderfäkött med ursprung i Ukraina (EUT L 121, 24.4.2014, s. 37).

2

(3)  Kommissionens förordning (EG) nr 1301/2006 av den 31 augusti 2006 om gemensamma regler för administrationen av sådana importtullkvoter för jordbruksprodukter som omfattas av ett system med importlicenser (EUT L 238, 1.9.2006, s. 13).

3

---

BILAGA

| Löpnummer | Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2015
  (i %) |
| --- | --- |
| 09.4273 | 3,3555 |
| 09.4274 | — |

Löpnummer

Tilldelningskoefficient – ansökningar som lämnats in för delperioden 1 januari–31 mars 2015

(i %)

09.4273

3,3555

09.4274

—

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/36 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/36

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1374/2014

av den 28 november 2014

om kvartalsvisa statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag

(ECB/2014/50)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande (2), och

av följande skäl:

| (1) | Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att försäkringsbolag utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom området för penning- och bankstatistik. Därutöver framgår det av artikel 2.4 i förordning (EG) nr 2533/98 att ECB, i vederbörligen motiverade fall, har rätt att samla in statistiska uppgifter på konsoliderad grund. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska uppgiftslämnande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från kraven på rapportering av statistiska uppgifter. |
| --- | --- |

(1)

Av artikel 2.1 i förordning (EG) nr 2533/98 framgår att Europeiska centralbanken (ECB), för att ECB:s rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter ska efterlevas, har rätt att med hjälp av de nationella centralbankerna samla in statistiska uppgifter inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare och för vad som krävs för att utföra Europeiska centralbankssystemets (ECBS) uppgifter. Av artikel 2.2 a i förordning (EG) nr 2533/98 följer att försäkringsbolag utgör en del av referenspopulationen för uppfyllandet av ECB:s statistikrapporteringskrav bl.a. inom området för penning- och bankstatistik. Därutöver framgår det av artikel 2.4 i förordning (EG) nr 2533/98 att ECB, i vederbörligen motiverade fall, har rätt att samla in statistiska uppgifter på konsoliderad grund. Enligt artikel 3 i förordning (EG) nr 2533/98 ska ECB specificera den faktiska uppgiftslämnande populationen inom ramen för referenspopulationen av uppgiftslämnare, och ECB ges rätt att helt eller delvis befria särskilda kategorier av uppgiftslämnare från kraven på rapportering av statistiska uppgifter.

| (2) | Huvudsyftet med statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn försäkringsbolags finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. Insamling av statistiska uppgifter om försäkringsbolag är nödvändig i syfte att tillgodose återkommande och särskilda analysbehov som ska stödja ECB:s penningmängds- och finansanalys samt ECBS medverkan till det finansiella systemets stabilitet. |
| --- | --- |

(2)

Huvudsyftet med statistikrapporteringskrav för försäkringsbolag är att förse ECB med adekvat statistik över undersektorn försäkringsbolags finansiella verksamhet i de medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater i euroområdet), vilka ses som ett enda ekonomiskt område. Insamling av statistiska uppgifter om försäkringsbolag är nödvändig i syfte att tillgodose återkommande och särskilda analysbehov som ska stödja ECB:s penningmängds- och finansanalys samt ECBS medverkan till det finansiella systemets stabilitet.

| (3) | De nationella centralbankerna bör ges behörighet att samla in information om försäkringsbolag från den faktiska rapporteringspopulationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag, förutsatt att ECB:s statistikkrav inte riskeras. I sådana fall är det lämpligt att säkerställa transparens genom att informera uppgiftslämnarna om de olika statistiska ändamålen för vilka uppgifterna samlas in. |
| --- | --- |

(3)

De nationella centralbankerna bör ges behörighet att samla in information om försäkringsbolag från den faktiska rapporteringspopulationen som en del av ett bredare statistiskt rapporteringsunderlag, förutsatt att ECB:s statistikkrav inte riskeras. I sådana fall är det lämpligt att säkerställa transparens genom att informera uppgiftslämnarna om de olika statistiska ändamålen för vilka uppgifterna samlas in.

| (4) | För att minimera rapporteringsbördan för försäkringsbolagen bör de nationella centralbankerna vara befogade att kombinera sina rapporteringskrav enligt den här förordningen med sina rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24) (3). |
| --- | --- |

(4)

För att minimera rapporteringsbördan för försäkringsbolagen bör de nationella centralbankerna vara befogade att kombinera sina rapporteringskrav enligt den här förordningen med sina rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1011/2012 (ECB/2012/24) (3).

| (5) | Det finns ett nära samband mellan de uppgifter som de nationella centralbankerna samlar in för statistiska ändamål enligt denna förordning och de uppgifter som de nationella behöriga myndigheterna samlar in för tillsynsändamål inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (4). Mot bakgrund av ECB:s allmänna mandat enligt artikel 5.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) att på statistikområdet samarbeta med andra organ, samt för att minska den administrativa bördan och undvika dubbelarbete, får de nationella centralbankerna härleda de uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från uppgifter som samlats in enligt direktiv 2009/138/EG, inklusive nationella genomföranderegler för det direktivet, med beaktande av eventuella samarbetsavtal som slutits mellan den berörda nationella centralbanken och den nationella behöriga myndigheten. Enligt artikel 70 i direktiv 2009/138/EG får nationella behöriga myndigheter överföra information till centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter för att dessa ska kunna fullgöra sina uppgifter. |
| --- | --- |

(5)

Det finns ett nära samband mellan de uppgifter som de nationella centralbankerna samlar in för statistiska ändamål enligt denna förordning och de uppgifter som de nationella behöriga myndigheterna samlar in för tillsynsändamål inom ramen för Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG (4). Mot bakgrund av ECB:s allmänna mandat enligt artikel 5.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken (nedan kallad ECBS-stadgan) att på statistikområdet samarbeta med andra organ, samt för att minska den administrativa bördan och undvika dubbelarbete, får de nationella centralbankerna härleda de uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från uppgifter som samlats in enligt direktiv 2009/138/EG, inklusive nationella genomföranderegler för det direktivet, med beaktande av eventuella samarbetsavtal som slutits mellan den berörda nationella centralbanken och den nationella behöriga myndigheten. Enligt artikel 70 i direktiv 2009/138/EG får nationella behöriga myndigheter överföra information till centralbanker och andra organ med liknande uppgifter i deras egenskap av monetära myndigheter för att dessa ska kunna fullgöra sina uppgifter.

| (6) | Enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (5) (nedan kallat ENS 2010) ska de institutionella enheternas tillgångar och skulder rapporteras i hemvistlandet. För att minimera rapporteringsbördan, om de nationella centralbankerna härleder uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från uppgifter som samlats in enligt direktiv 2009/138/EG, får tillgångar och skulder för försäkringsbolagens filialer vars huvudkontor har sin hemvist i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) aggregeras med huvudkontorens. Viss information om försäkringsbolagens filialer bör samlas in för att kontrollera deras storlek och eventuella avsteg från ENS 2010. |
| --- | --- |

(6)

Enligt det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet som inrättades genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 (5) (nedan kallat ENS 2010) ska de institutionella enheternas tillgångar och skulder rapporteras i hemvistlandet. För att minimera rapporteringsbördan, om de nationella centralbankerna härleder uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från uppgifter som samlats in enligt direktiv 2009/138/EG, får tillgångar och skulder för försäkringsbolagens filialer vars huvudkontor har sin hemvist i Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES) aggregeras med huvudkontorens. Viss information om försäkringsbolagens filialer bör samlas in för att kontrollera deras storlek och eventuella avsteg från ENS 2010.

| (7) | De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas på insamling av statistiska uppgifter enligt denna förordning. |
| --- | --- |

(7)

De standarder om skydd och användning av konfidentiella statistiska uppgifter som fastställs i artikel 8 i förordning (EG) nr 2533/98 bör tillämpas på insamling av statistiska uppgifter enligt denna förordning.

| (8) | Även om de förordningar som antas i enlighet med artikel 34.1 i ECBS-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECBS-stadgan tillämplig på såväl euroområdets medlemsstater som medlemsstater utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet. |
| --- | --- |

(8)

Även om de förordningar som antas i enlighet med artikel 34.1 i ECBS-stadgan inte medför några rättigheter eller skyldigheter för medlemsstater som inte har euron som valuta (nedan kallade medlemsstater utanför euroområdet), är ändå artikel 5 i ECBS-stadgan tillämplig på såväl euroområdets medlemsstater som medlemsstater utanför euroområdet. I skäl 17 till förordning (EG) nr 2533/98 anges att artikel 5 i ECSB-stadgan, tillsammans med artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, medför en skyldighet att på nationell nivå utforma och genomföra alla de åtgärder som medlemsstaterna utanför euroområdet anser lämpliga för att kunna inhämta de statistiska uppgifter som behövs för att uppfylla ECB:s rapporteringskrav och för att i rätt tid fullborda förberedelserna på statistikområdet för att bli medlemsstater i euroområdet.

| (9) | Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut. |
| --- | --- |

(9)

Enligt artikel 7.1 i förordning (EG) nr 2533/98 får ECB använda sanktioner mot sådana uppgiftslämnare som inte uppfyller de rapporteringskrav i fråga om statistiska uppgifter som framgår av ECB:s förordningar eller beslut.

| (10) | Senast 2020 ska ECB-rådet bedöma fördelar och kostnader med a) att öka täckningen av den kvartalsvisa rapporteringen från 80 % till 95 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater, b) att tillgångar och skulder rapporteras separat av filialer till försäkringsbolag där filialen har sin hemvist i en av euroområdets medlemsstater och moderbolaget har sin hemvist inom EES, samt c) att ytterligare minska den tidsfrist inom vilken uppgiftslämnarna ska överföra sina uppgifter till fyra veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. |
| --- | --- |

(10)

Senast 2020 ska ECB-rådet bedöma fördelar och kostnader med a) att öka täckningen av den kvartalsvisa rapporteringen från 80 % till 95 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater, b) att tillgångar och skulder rapporteras separat av filialer till försäkringsbolag där filialen har sin hemvist i en av euroområdets medlemsstater och moderbolaget har sin hemvist inom EES, samt c) att ytterligare minska den tidsfrist inom vilken uppgiftslämnarna ska överföra sina uppgifter till fyra veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Definitioner

I denna förordning avses med

1.   
  försäkringsbolag (undersektor S.128 i ENS 2010): alla finansiella bolag eller kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av riskspridning, huvudsakligen i form av direkt försäkring eller återförsäkring.

Följande inkluderas i definitionen:

| a) | finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller livförsäkringar, där försäkringstagaren gör regelbundna betalningar eller en engångsbetalning till en försäkringsgivare, som i gengäld garanterar att till försäkringstagaren betala ut ett överenskommet belopp eller en livränta vid ett visst datum eller tidigare. |
| --- | --- |

a)

finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller livförsäkringar, där försäkringstagaren gör regelbundna betalningar eller en engångsbetalning till en försäkringsgivare, som i gengäld garanterar att till försäkringstagaren betala ut ett överenskommet belopp eller en livränta vid ett visst datum eller tidigare.

| b) | finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller skadeförsäkring för att täcka risker som t.ex. olyckor, sjukdom, brand eller kreditrisker. |
| --- | --- |

b)

finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller skadeförsäkring för att täcka risker som t.ex. olyckor, sjukdom, brand eller kreditrisker.

| c) | finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller återförsäkring, en försäkring som en försäkringsgivare tecknar för att skydda sig mot ett oväntat stort antal försäkringsfordringar eller exceptionellt stora fordringar. |
| --- | --- |

c)

finansiella bolag eller kvasibolag som tillhandahåller återförsäkring, en försäkring som en försäkringsgivare tecknar för att skydda sig mot ett oväntat stort antal försäkringsfordringar eller exceptionellt stora fordringar.

Följande inkluderas inte i definitionen:

| a) | investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (6), |
| --- | --- |

a)

investeringsfonder enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38) (6),

| b) | finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (s.k. värdepapperiseringsinstitut) enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (7), |
| --- | --- |

b)

finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (s.k. värdepapperiseringsinstitut) enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) (7),

| c) | monetära finansinstitut enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (8), |
| --- | --- |

c)

monetära finansinstitut enligt definitionen i artikel 1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (8),

| d) | pensionsinstitut enligt definitionen i punkt 2.105 i ENS 2010. |
| --- | --- |

d)

pensionsinstitut enligt definitionen i punkt 2.105 i ENS 2010.

2.   
  filial
  : en agentur eller filial som inte är juridisk person, ej huvudkontor, till ett försäkrings- eller återförsäkringsbolag.

3.   
  dotterbolag
  : enhet som är juridisk person i vilka någon annan enhet är majoritetsägare eller ensam ägare.

4.   
  uppgiftslämnare
  : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98.

5.   
  hemvist
  : den betydelse som framgår av artikel 1 i förordning (EG) nr 2533/98. I denna förordning ska, om det saknas en fysisk dimension avseende en juridisk person, dess hemvist avgöras av det ekonomiska territorium enligt vars lagstiftning den är registrerad. Om enheten inte är registrerad, ska den juridiska hemvisten användas som kriterium, dvs. det land vars rättssystem styr upprättandet av enheten och dess fortsatta existens.

6.   
  berörd nationell centralbank
  : den nationella centralbanken i den medlemsstat i euroområdet där försäkringsbolaget har sin hemvist.

7.   
  relevant behörig nationell myndighet
  : den behöriga nationella myndigheten i den medlemsstat i euroområdet där försäkringsbolaget har sin hemvist.

8.   
  uppgifter värdepapper för värdepapper
  : uppgifter uppdelade efter enskilda värdepapper.

9.   
  uppgifter post för post
  : uppgifter uppdelade efter enskilda tillgångar eller skulder.

10.   
  aggregerade uppgifter
  : uppgifter som inte är uppdelade efter enskilda tillgångar eller skulder.

11.   
  finansiella transaktioner
  : transaktioner som härrör från skapandet, likvideringen eller ändringen av äganderätten till finansiella tillgångar eller skulder enligt vad som framgår av del 5 i bilaga II.

12.   
  pris- och växelkursförändringar
  : förändringar i värderingen av tillgångar och skulder som härrör antingen från förändringar i priset på tillgångar och skulder och/eller växelkurser som påverkar värdena, uttryckta i euro, av tillgångarna och skulderna denominerade i utländsk valuta enligt vad som framgår av del 5 i bilaga II.

Artikel 2

Faktisk uppgiftslämnande population

1.   Om en nationell centralbank samlar in uppgifter enligt ENS 2010, enligt vilken de institutionella enheternas tillgångar och skulder ska rapporteras i hemvistlandet, ska den faktiska uppgiftslämnande populationen bestå av de försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet.

2.   Om de nationella centralbankerna härleder uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från uppgifter som samlas in enligt direktiv 2009/138/EG eller nationella lagbestämmelser som genomför det direktivet, ska den faktiska uppgiftslämnande populationen bestå av:

| a) | de försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, inbegripet dotterbolag till enheter utanför territoriet. |
| --- | --- |

a)

de försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, inbegripet dotterbolag till enheter utanför territoriet.

| b) | filialer till försäkringsbolagen som framgår av punkt a) som har sin hemvist utanför territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, och |
| --- | --- |

b)

filialer till försäkringsbolagen som framgår av punkt a) som har sin hemvist utanför territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, och

| c) | filialer till försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, men vars huvudkontor huvudkontor är utanför EES. |
| --- | --- |

c)

filialer till försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för den berörda medlemsstaten i euroområdet, men vars huvudkontor huvudkontor är utanför EES.

Filialer till försäkringsbolag som har sin hemvist inom territoriet för en berörd medlemsstat i euroområdet och vars huvudkontor huvudkontor är inom EES ingår inte i den faktiska uppgiftslämnande populationen.

3.   Om inget undantag beviljats enligt artikel 7 ska försäkringsföretag i den faktiska uppgiftslämnande populationen ha full rapporteringsskyldighet.

Artikel 3

Listan över försäkringsbolag för statistiska ändamål

1.   ECB:s direktion ska upprätta och föra en förteckning över de försäkringsbolag som enligt denna förordning utgör den faktiska uppgiftslämnande populationen för statistiska ändamål. Förteckningen kan baseras på förteckningar över försäkringsbolag som för närvarande upprättas av nationella myndigheter, om sådana förteckningar finns tillgängliga, och kompletteras med andra förteckningar över försäkringsbolag som faller inom definitionen av försäkringsbolag i artikel 1.

2.   Den relevanta nationella centralbanken får begära att en uppgiftslämnare som omnämns i artikel 2.2 a) tillhandahåller den information som krävs om dess filialer om sådan information behövs för förteckningen.

3.   De nationella centralbankerna och ECB ska se till att förteckningen och uppdaterade versioner därav hålls tillgänglig på lämpligt sätt, bl.a. på elektronisk väg, via internet eller – på begäran av berörda uppgiftslämnare – på papper.

4.   Om den senaste elektroniska versionen av förteckningen enligt denna artikel är felaktig, ska ECB inte besluta om sanktioner för uppgiftslämnare som underlåtit att fullgöra sin rapporteringsskyldighet om underlåtenheten beror på att uppgiftslämnaren i god tro utgått från den felaktiga förteckningen.

Artikel 4

Krav på statistikrapportering

1.   Uppgiftslämnare ska till den relevanta nationella centralbanken, antingen direkt eller via den behöriga nationella myndigheten, i enlighet med lokala samarbetsavtal, och i enlighet med bilagorna I och II, lämna:

| a) | kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om försäkringsbolagens tillgångar och skulder och, i linje med artikel 5, kvartalsvisa justering för omvärderingar eller finansiella transaktioner, där det är tillämpligt, |
| --- | --- |

a)

kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om försäkringsbolagens tillgångar och skulder och, i linje med artikel 5, kvartalsvisa justering för omvärderingar eller finansiella transaktioner, där det är tillämpligt,

| b) | kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring uppdelade efter affärsverksamhet, |
| --- | --- |

b)

kvartalsvis, stockuppgifter vid kvartalets slut om försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring uppdelade efter affärsverksamhet,

| c) | årsvis, stockuppgifter vid årets slut om försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring uppdelade efter affärsverksamhet och geografiskt område. |
| --- | --- |

c)

årsvis, stockuppgifter vid årets slut om försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring uppdelade efter affärsverksamhet och geografiskt område.

2.   Utöver kraven i punkt 1 ska de uppgiftslämnare som är försäkringsbolag som bildats och har sin hemvist inom territoriet för en medlemsstat i euroområdet till den relevanta nationella centralbanken, direkt eller via den nationella behöriga myndigheten, i enlighet med lokala samarbetsavtal, lämna uppgifter om tecknade premier, försäkringsersättningar och utbetalade provisioner. Denna information ska lämnas årsvis i enlighet med bilagorna I och II.

3.   Nationella centralbanker får inhämta uppgifter som ska rapporteras enligt den här förordningen från följande uppgifter som samlats in inom ramen för direktiv 2009/138/EG:

| a) | uppgifter i kvantitativa rapporteringsblanketter för tillsynsrapportering som överförs till nationella centralbanker av den nationella behörig myndigheten, oavsett huruvida den nationella centralbanken och den nationella behöriga myndigheten är integrerade eller separata enheter, i enlighet med lokala samarbetsavtal mellan de båda enheterna, eller |
| --- | --- |

a)

uppgifter i kvantitativa rapporteringsblanketter för tillsynsrapportering som överförs till nationella centralbanker av den nationella behörig myndigheten, oavsett huruvida den nationella centralbanken och den nationella behöriga myndigheten är integrerade eller separata enheter, i enlighet med lokala samarbetsavtal mellan de båda enheterna, eller

| b) | uppgifter i kvantitativa rapporteringsblanketter för tillsynsrapportering som uppgiftslämnare överför direkt och samtidigt till en nationell centralbank och en nationell behörig myndighet. |
| --- | --- |

b)

uppgifter i kvantitativa rapporteringsblanketter för tillsynsrapportering som uppgiftslämnare överför direkt och samtidigt till en nationell centralbank och en nationell behörig myndighet.

Om en kvantitativ rapporteringsblankett för tillsynsrapportering innehåller uppgifter som behövs för att uppfylla rapporteringskraven enligt denna förordning ska de nationella centralbankerna ha tillgång till hela blanketten och alla tillhörande blanketter som är nödvändiga för uppgiftskvaliteten.

Medlemsstaterna får ingå samarbetsavtal som gör det möjligt för den relevanta nationella behöriga myndigheten att centraliserat samla in uppgifter som tillgodoser både de rapporteringskrav som framgår av direktiv 2009/138/EG och de ytterligare rapporteringskrav som framgår av denna förordning, i enlighet med nationell lagstiftning och harmoniserade anvisningar som ECB kan ta fram.

4.   De nationella centralbankerna ska informera uppgiftslämnarna om de olika statistiska ändamålen för vilka deras uppgifter samlas in.

Artikel 5

Justeringar för omvärderingar och finansiella transaktioner

Information om justeringar för omvärderingar och finansiella transaktioner, enligt vad som anges i bilaga I och beskrivs i bilaga II, ska inhämtas enligt följande:

| a) | Uppgiftslämnare ska rapportera aggregerade uppgifter om justeringar för omvärderingar och/eller finansiella transaktioner i enlighet med den relevanta nationella centralbankens instruktioner. |
| --- | --- |

a)

Uppgiftslämnare ska rapportera aggregerade uppgifter om justeringar för omvärderingar och/eller finansiella transaktioner i enlighet med den relevanta nationella centralbankens instruktioner.

| b) | De nationella centralbankerna ska antingen härleda värdet på värdepapperstransaktionerna från uppgifter avseende värdepapper för värdepapper, eller direkt samla in uppgifter om sådana transaktioner från uppgiftslämnarna värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna kan använda ett liknande tillvägagångssätt för andra tillgångar än värdepapper när de samlar in uppgifter post för post. |
| --- | --- |

b)

De nationella centralbankerna ska antingen härleda värdet på värdepapperstransaktionerna från uppgifter avseende värdepapper för värdepapper, eller direkt samla in uppgifter om sådana transaktioner från uppgiftslämnarna värdepapper för värdepapper. De nationella centralbankerna kan använda ett liknande tillvägagångssätt för andra tillgångar än värdepapper när de samlar in uppgifter post för post.

| c) | Skattningar av värdet på finansiella transaktioner avseende försäkringstekniska avsättningar som försäkringsbolagen underhåller ska härledas:






  i) | av uppgiftslämnarna, i enlighet med den relevanta nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå, eller |
| --- | --- | --- |

c)

Skattningar av värdet på finansiella transaktioner avseende försäkringstekniska avsättningar som försäkringsbolagen underhåller ska härledas:

i)

av uppgiftslämnarna, i enlighet med den relevanta nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå, eller

| ii) | av den relevanta nationella centralbanken, baserat på uppgifter från försäkringsbolagen. |
| --- | --- |

ii)

av den relevanta nationella centralbanken, baserat på uppgifter från försäkringsbolagen.

Artikel 6

Redovisningsregler

1.   Om inget annat anges i denna förordning ska de redovisningsregler som försäkringsbolagen tillämpar när de lämnar uppgifter i enlighet med denna förordning vara de som finns i respektive nationella genomföranderegler av direktiv 2009/138/EG eller i andra nationella eller internationella standarder som försäkringsbolagen ska följa baserat på anvisningar från nationella centralbanker.

2.   Utöver de krav som framgår av bokföringsregler som försäkringsbolagen följer i enlighet med punkt 1, ska inlåning och lån som innehas av försäkringsbolag och som anges som ”nominellt värde” i tabell 2.1 och tabell 2.2 i bilaga I rapporteras med utestående kapitalbelopp vid slutet av kvartalet. Av- och nedskrivningar som sker enligt gällande redovisningsregler ska exkluderas från detta belopp.

3.   Utan att det påverkar rådande redovisningspraxis och nettningsrutiner i euroområdets medlemsstater ska alla finansiella tillgångar och skulder redovisas brutto för statistiska ändamål.

Artikel 7

Undantag

1.   1. Undantag får beviljas för små försäkringsbolag enligt följande:

| a) | De nationella centralbankerna får bevilja undantag till de försäkringsbolag med minst marknadsandel enligt definitionen i artikel 35.6 i direktiv 2009/138/EG, förutsatt att de försäkringsbolag som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 80 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

a)

De nationella centralbankerna får bevilja undantag till de försäkringsbolag med minst marknadsandel enligt definitionen i artikel 35.6 i direktiv 2009/138/EG, förutsatt att de försäkringsbolag som bidrar till den kvartalsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 80 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater.

| b) | Försäkringsbolag som beviljats undantag enligt punkt a) ska uppfylla rapporteringskraven enligt artikel 4 på årlig basis så att de försäkringsbolag som bidrar till den årsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 95 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater. |
| --- | --- |

b)

Försäkringsbolag som beviljats undantag enligt punkt a) ska uppfylla rapporteringskraven enligt artikel 4 på årlig basis så att de försäkringsbolag som bidrar till den årsvisa aggregerade balansräkningen utgör minst 95 % av den samlade marknadsandelen av försäkringsbolag i var och en av euroområdets medlemsstater.

| c) | Försäkringsbolag som inte behöver rapportera uppgifter enligt punkterna a) eller (b) ska rapportera en begränsad uppsättning uppgifter i enligt med den relevanta nationella centralbankens anvisningar. |
| --- | --- |

c)

Försäkringsbolag som inte behöver rapportera uppgifter enligt punkterna a) eller (b) ska rapportera en begränsad uppsättning uppgifter i enligt med den relevanta nationella centralbankens anvisningar.

| d) | De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a) och b) är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från nästkommande kalenderårs början. |
| --- | --- |

d)

De nationella centralbankerna ska kontrollera att villkoren enligt punkterna a) och b) är uppfyllda i så god tid att de vid behov kan bevilja eller återkalla undantag med verkan från nästkommande kalenderårs början.

2.   De nationella centralbankerna får bevilja försäkringsbolag undantag avseende rapporteringen av valutainnehav och inlåning till nominellt värde.

Om uppgifter som samlats in på en högre aggregeringsnivå visar att sedlar, mynt och inlåning från inhemska försäkringsbolag uppgår till mindre än 10 % av den samlade nationella balansräkningen för försäkringsbolag och mindre än 10 % av de samlade stockarna för innehav av sedlar, mynt och inlåning som försäkringsbolagen i euroområdet har, får den relevanta nationella centralbanken besluta att någon rapporteringen av sedlar, mynt och inlåning till nominellt värde inte behövs. Den relevanta nationella centralbanken ska underrätta uppgiftslämnarna om ett sådant beslut.

3.   Försäkringsbolagen kan välja att inte utnyttja ett undantag utan i stället fullgöra de fullständiga rapporteringsskyldigheterna enligt artikel 4 Om ett försäkringsbolag gör ett sådant val, måste den relevanta nationella centralbankens medgivande först inhämtas om bolaget senare vill utnyttja undantaget.

Artikel 8

Tidsramar

1.   För 2016 ska uppgiftslämnarna, till den relevanta nationella centralbanken eller den relevanta nationella behöriga myndigheten eller båda, i enlighet med lokala samarbetsavtal, överföra nödvändiga kvartalsvisa uppgifter senast åtta veckor efter utgången av det kvartal som uppgifterna avser. Denna tidsfrist kortas därefter ned med en vecka per år och ska vara fem veckor för de kvartalen som slutar under 2019.

2.   För 2016 ska uppgiftslämnarna, till den relevanta nationella centralbanken eller den relevanta nationella behöriga myndigheten eller båda, i enlighet med lokala samarbetsavtal, överföra nödvändiga årsvisa uppgifter senast 20 veckor efter utgången av det år som uppgifterna avser. Denna tidsfrist kortas därefter ned med två veckor per år och ska vara 14 veckor för 2019.

Artikel 9

Minimistandarder och nationella rapporteringsförfaranden

1.   Uppgiftslämnarna ska uppfylla rapporteringskraven i enlighet med minimistandarderna i bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering.

2.   De nationella centralbankerna ska fastställa och genomföra de rapporteringsförfaranden som ska följas av uppgiftslämnarna i enlighet med nationella krav. De nationella centralbankerna ska säkerställa att dessa förfaranden medför att de begärda statistiska uppgifterna rapporteras och att de ger möjlighet till vederbörlig kontroll av att minimistandarderna enligt bilaga III för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse och revidering följs.

Artikel 10

Fusioner, uppdelningar och omorganisationer

Om en fusion, uppdelning eller någon annan omorganisation som kan påverka fullgörandet av dess skyldigheter på statistikområdet inträffar, ska den berörda uppgiftslämnaren – så snart avsikten att genomföra en sådan åtgärd har offentliggjorts och i god tid innan åtgärden sker – underrätta den relevanta nationella centralbanken, direkt eller via den relevanta nationella behöriga myndigheten, om de förfaranden som planeras för att uppfylla rapporteringskraven enligt den här förordningen.

Artikel 11

Kontroll och obligatorisk insamling

De nationella centralbankerna ska utöva rätten att kontrollera eller att obligatoriskt samla in de uppgifter som uppgiftslämnarna ska lämna i enlighet med denna förordning utan att detta påverkar ECB:s rätt att själv kontrollera eller obligatoriskt samla in sådana uppgifter. Den nationella centralbankerna ska särskilt utöva denna rätt då en uppgiftslämnare inte uppfyller de minimistandarder för överföring, noggrannhet, begreppsmässig överensstämmelse eller revidering som anges i bilaga III.

Artikel 12

Första rapporteringen

1.   Den första rapporteringen ska börja med de kvartalsvisa uppgifterna som avser det första kvartalet 2016 och årsvisa uppgifter för 2016.

2.   Försäkringsbolag som avses i artikel 7.1 b ska rapportera årsvisa uppgifter från referensåret 2016. Därutöver ska dessa försäkringsbolag, för att sammanställa statistik för undersektorn försäkringsbolag fr.o.m. 2016, rapportera en komplett uppsättning uppgifter i linje med artikel 4.1 a för första kvartalet 2016.

Artikel 13

Slutbestämmelser

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater i enlighet med fördragen.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 28 november 2014.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EUT C 427, 28.11.2014, s. 1.

2

(3)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1011/2012 av den 17 oktober 2012 om statistik om värdepappersinnehav (ECB/2012/24) (EUT L 305, 1.11.2012, s. 6).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/138/EG av den 25 november 2009 om upptagande och utövande av försäkrings- och återförsäkringsverksamhet (Solvens II) (EUT L 335, 17.12.2009, s. 1).

4

(5)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 549/2013 av den 21 maj 2013 om det europeiska national- och regionalräkenskapssystemet i Europeiska unionen (EUT L 174, 26.6.2013, s. 1).

5

(6)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1073/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos investeringsfonder (ECB/2013/38) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 73).

6

(7)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1075/2013 av den 18 oktober 2013 om statistik över tillgångar och skulder hos finansiella bolag som deltar i värdepapperiseringstransaktioner (ECB/2013/40) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 107).

7

(8)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (omarbetning) (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

8

---

BILAGA I

KRAV PÅ STATISTIKRAPPORTERING

DEL 1

Allmänna krav på statistikrapportering

| 1. | Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska kvartalsvis tillhandahålla följande statistik:






  a) | uppgifter värdepapper för värdepapper med ISIN-kod, |
| --- | --- | --- |

1.

Den faktiska uppgiftslämnande populationen ska kvartalsvis tillhandahålla följande statistik:

a)

uppgifter värdepapper för värdepapper med ISIN-kod,

| b) | uppgifter om värdepapper utan ISIN-kod antingen värdepapper för värdepapper eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter, |
| --- | --- |

b)

uppgifter om värdepapper utan ISIN-kod antingen värdepapper för värdepapper eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter,

| c) | uppgifter om tillgångar och skulder andra än värdepapper antingen post för post. eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter. |
| --- | --- |

c)

uppgifter om tillgångar och skulder andra än värdepapper antingen post för post. eller i aggregerad form, uppdelade efter kategorier för instrument/löptid och motparter.

| 2. | Aggregerade uppgifter måste tillhandahållas som stockar och, i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner, som antingen: a) omvärderingar pga. pris- och växelkursförändringar, eller b) finansiella transaktioner. |
| --- | --- |

2.

Aggregerade uppgifter måste tillhandahållas som stockar och, i enlighet med den berörda nationella centralbankens instruktioner, som antingen: a) omvärderingar pga. pris- och växelkursförändringar, eller b) finansiella transaktioner.

| 3. | Försäkringsbolag som bildats och har sin hemvist inom territoriet för en medlemsstat i euroområdet måste också årsvis tillhandahålla uppgifter om premier, försäkringsersättningar och provisioner samt skilja mellan inhemsk affärsverksamhet och utländska filialers verksamhet, uppdelat efter individuella länder när det gäller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES). |
| --- | --- |

3.

Försäkringsbolag som bildats och har sin hemvist inom territoriet för en medlemsstat i euroområdet måste också årsvis tillhandahålla uppgifter om premier, försäkringsersättningar och provisioner samt skilja mellan inhemsk affärsverksamhet och utländska filialers verksamhet, uppdelat efter individuella länder när det gäller Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (EES).

| 4. | De uppgifter som ska lämnas till den relevanta nationella centralbanken värdepapper för värdepapper anges i tabell 2.1 för värdepapper med ISIN-kod och i tabell 2.2 för värdepapper utan ISIN-kod. De aggregerade kvartalsvisa rapporteringskraven för stockar specificeras i tabellerna 1a och 1b och de för omvärderingar pga. pris- och växelkursförändringar eller transaktioner specificeras i tabellerna 3a och 3b. De årsvisa rapporteringskraven för premier, försäkringsersättningar och provisioner framgår av tabell 4. |
| --- | --- |

4.

De uppgifter som ska lämnas till den relevanta nationella centralbanken värdepapper för värdepapper anges i tabell 2.1 för värdepapper med ISIN-kod och i tabell 2.2 för värdepapper utan ISIN-kod. De aggregerade kvartalsvisa rapporteringskraven för stockar specificeras i tabellerna 1a och 1b och de för omvärderingar pga. pris- och växelkursförändringar eller transaktioner specificeras i tabellerna 3a och 3b. De årsvisa rapporteringskraven för premier, försäkringsersättningar och provisioner framgår av tabell 4.

DEL 2

Försäkringstekniska reserver

| 1. | Vad gäller försäkringstekniska reserver ska uppgiftslämnarna, för de kvartalsvisa rapporteringskraven som framgår nedan, härleda skattningar om uppgifterna inte kan identifieras direkt i enlighet med den relevanta nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå:






  a) | avseende tillgångar, uppgifter om hemvist för den enhet som återförsäkrar uppgiftslämnaren som hålls som försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (fordringar enligt återförsäkringsavtal). |
| --- | --- | --- |

1.

Vad gäller försäkringstekniska reserver ska uppgiftslämnarna, för de kvartalsvisa rapporteringskraven som framgår nedan, härleda skattningar om uppgifterna inte kan identifieras direkt i enlighet med den relevanta nationella centralbankens riktlinjer baserat på gemensam bästa praxis definierad på euroområdesnivå:

a)

avseende tillgångar, uppgifter om hemvist för den enhet som återförsäkrar uppgiftslämnaren som hålls som försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring (fordringar enligt återförsäkringsavtal).

| b) | avseende skulder, uppgifter om:






  i) | hemvisten för innehavare av försäkringstekniska reserver (skadeförsäkring och livförsäkring separat) som tillhandahålls av försäkringsbolag med hemvist i medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater), |
| --- | --- | --- |

b)

avseende skulder, uppgifter om:

i)

hemvisten för innehavare av försäkringstekniska reserver (skadeförsäkring och livförsäkring separat) som tillhandahålls av försäkringsbolag med hemvist i medlemsstater som har euron som valuta (nedan kallade euroområdets medlemsstater),

| ii) | pensionsrätter, avseende tjänstepensionssystem (uppdelade efter förmåns- och avgiftsbestämda system samt hybridsystem), |
| --- | --- |

ii)

pensionsrätter, avseende tjänstepensionssystem (uppdelade efter förmåns- och avgiftsbestämda system samt hybridsystem),

| iii) | finansiella transaktioner och/eller justeringar för omvärderingar för alla obligatoriska uppdelningar i enlighet med tabellerna 3a och 3b. |
| --- | --- |

iii)

finansiella transaktioner och/eller justeringar för omvärderingar för alla obligatoriska uppdelningar i enlighet med tabellerna 3a och 3b.

| 2. | De nationella centralbankerna får också härleda den efterfrågade information från uppgifter som de anser nödvändiga att begära in från uppgiftslämnarna för denna del. |
| --- | --- |

2.

De nationella centralbankerna får också härleda den efterfrågade information från uppgifter som de anser nödvändiga att begära in från uppgiftslämnarna för denna del.

DEL 3

Rapporteringstabeller

Tabell 1a

kvartalsvisa stockar

| | Totalt | Euroområdet | Övriga världen |
| --- | --- | --- | --- |
| Inhemsk | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska
  (information för varje enskilt land) | Totalt | Icke-deltagande medlemsstater
  (information för varje enskilt land) | Huvudsakliga motparter utanför EU
  (landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA) |
| TILLGÅNGAR (F) |
| 1. | Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – verkligt värde |

Totalt

Euroområdet

Övriga världen

Inhemsk

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

(information för varje enskilt land)

Totalt

Icke-deltagande medlemsstater

(information för varje enskilt land)

Huvudsakliga motparter utanför EU

(landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA)

TILLGÅNGAR (F)

1.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

upp till 1 år (återstående löptid)

SUMMA

över 1 år (återstående löptid)

SUMMA

| 1x. | Sedlar, mynt och inlåning varav överförbar inlåning (F.22) |
| --- | --- |

1x.

SUMMA

| 1. | Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominellt värde |
| --- | --- |

1.

SUMMA

SUMMA

| 2. | Skuldebrev (ENS 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

SUMMA

SUMMA

utgivna GG

SUMMA

SUMMA

utgivna av OFI

SUMMA

SUMMA

utgivna av IC

SUMMA

SUMMA

utgivna av PF

SUMMA

SUMMA

utgivna NFC

SUMMA

SUMMA

utgivna av HHs & NPISH

SUMMA

SUMMA

upp till 1 år (ursprunglig löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

1-2 år (ursprunglig löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

över 2 år (ursprunglig löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

upp till 1 år (återstående löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

1-2 år (återstående löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

2-5 år (återstående löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

över 5 år (återstående löptid)

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

utgivna GG

utgivna av OFI

utgivna av IC

utgivna av PF

utgivna NFC

utgivna av HHs & NPISH

| 3. | Lån (ENS 2010: F.4) – verkligt värde |
| --- | --- |

3.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

ursprunglig löptid upp till 1 år – verkligt värde

SUMMA

SUMMA

SUMMA

till MFI

till offentlig förvaltning

till investeringsfonder

till andra finansinstitut

till försäkringsbolag

till pensionsinstitut

till icke-finansiella bolag

till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer

ursprunglig löptid 1-5 år – verkligt värde

SUMMA

SUMMA

SUMMA

till MFI

till offentlig förvaltning

till investeringsfonder

till andra finansinstitut

till försäkringsbolag

till pensionsinstitut

till icke-finansiella bolag

till hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer

ursprunglig löptid över 5 år – verkligt värde

SUMMA

SUMMA

SUMMA

till MFI

till GG

till IF

till OFI

till IC

till PF

till NFC

till HHs & NPISH

upp till 1 år återstående löptid – verkligt värde

SUMMA

1-2 års återstående löptid – verkligt värde

SUMMA

2-5 års återstående löptid – verkligt värde

SUMMA

över 5 års återstående löptid – verkligt värde

SUMMA

| 3x. | Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar – verkligt värde |
| --- | --- |

3x.

SUMMA

SUMMA

| 3. | Lån (ENS 2010: F.4) – nominellt värde |
| --- | --- |

3.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

ursprunglig löptid upp till 1 år – nominellt värde

SUMMA

ursprunglig löptid 1-5 år – nominellt värde

SUMMA

ursprunglig löptid över 5 år – nominellt värde

SUMMA

| 4. | Ägarandelar (ENS 2010: F.51) |
| --- | --- |

4.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

| 4a. | Ägarandelar varav noterade aktier |
| --- | --- |

4a.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

SUMMA

utgivna GG

SUMMA

utgivna av OFI

SUMMA

utgivna av IC

SUMMA

utgivna av PF

SUMMA

utgivna NFC

SUMMA

| 4b. | Ägarandelar varav onoterade aktier |
| --- | --- |

4b.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

SUMMA

utgivna GG

SUMMA

utgivna av OFI

SUMMA

utgivna av IC

SUMMA

utgivna av PF

SUMMA

utgivna NFC

SUMMA

| 4c. | Ägarandelar varav andra ägarandelar |
| --- | --- |

4c.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

utgivna av MFI

SUMMA

utgivna GG

SUMMA

utgivna av OFI

SUMMA

utgivna av IC

SUMMA

utgivna av PF

SUMMA

utgivna NFC

SUMMA

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder (ESA 2010: F.52) |
| --- | --- |

5.

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

| 5a. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5a.

SUMMA

| 5b. | Aktier/andelar utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5b.

SUMMA

| 6. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

6.

| 7. | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring
   (1) |
| --- | --- |

7.

SUMMA

SUMMA

| 8. | Icke-finansiella tillgångar |
| --- | --- |

8.

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

| 10. | Summa tillgångar |
| --- | --- |

10.

SUMMA

Förkortningar i denna tabell: MFI = monetära finansinstitut, GG = offentlig förvaltning, IF = investeringsfonder, OFI = andra finansförmedlare, PF = pensionsinstitut, NFC = icke-finansiella bolag, HH = hushåll, NPISH = hushållens, icke-vinstdrivande organisationer

Tabell 1b

Tabell 1b

kvartalsvisa stockar
   (2)

kvartalsvisa stockar

2

| | Totalt | Euroområdet | Övriga världen |
| --- | --- | --- | --- |
| Inhemsk | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska
  (information för varje enskilt land) | Totalt | Icke-deltagande medlemsstater
  (information för varje enskilt land) | Huvudsakliga motparter utanför EU
  (landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA) |
| SKULDER (F) |
| 1. | Emitterade skuldebrev (ENS 2010: F.3) |

Totalt

Euroområdet

Övriga världen

Inhemsk

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

(information för varje enskilt land)

Totalt

Icke-deltagande medlemsstater

(information för varje enskilt land)

Huvudsakliga motparter utanför EU

(landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA)

SKULDER (F)

SKULDER (F)

1.

Emitterade skuldebrev (ENS 2010: F.3)

| 2. | Lån (ENS 2010: F.4) |
| --- | --- |

2.

Lån (ENS 2010: F.4)

utgivna av monetära finansinstitut (MFI) (3)

3

SUMMA

SUMMA

utgivna av icke-MFI (3)

3

SUMMA

SUMMA

| 2.x. | Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar |
| --- | --- |

2.x.

Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar

| 3. | Ägarandelar (ENS 2010: ) F.51) |
| --- | --- |

3.

Ägarandelar (ENS 2010: ) F.51)

SUMMA

SUMMA

| 3a. | Ägarandelar varav noterade aktier |
| --- | --- |

3a.

Ägarandelar varav noterade aktier

| 3b. | Ägarandelar varav onoterade aktier |
| --- | --- |

3b.

Ägarandelar varav onoterade aktier

| 3c. | Ägarandelar varav andra ägarandelar |
| --- | --- |

3c.

Ägarandelar varav andra ägarandelar

| 4 | Försäkringstekniska avsättningar (ENS 2010: F.6)
   (4) |
| --- | --- |

4

Försäkringstekniska avsättningar (ENS 2010: F.6)

4

SUMMA

SUMMA

| 4.1 | Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring |
| --- | --- |

4.1

Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

varav fondförsäkring

varav icke-fondförsäkring

varav pensionsrättigheter

varav pensionsrättigheter

SUMMA

SUMMA

varav avgiftsbestämda system

varav förmånsbestämda system

varav hybridsystem

| 4.2 | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring |
| --- | --- |

4.2

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring

SUMMA

SUMMA

SUMMA

SUMMA

efter affärsområde

Försäkring av läkarkostnader

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Försäkring av inkomstskydd

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Försäkring av arbetstagarersättning

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Ansvarsförsäkring för motorfordon

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Annan motorförsäkring

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Försäkring av sjöfart, flyg och transport

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Försäkring mot brand och annan egendomsskada

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Allmän ansvarsförsäkring

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Kredit- och garantiförsäkring

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Försäkring av juridiska ombudskostnader

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Assistans

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Olika finansiella förluster

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Återförsäkring

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

Årligen

| 5 | Finansiella derivat (ENS 2010: F.7) |
| --- | --- |

5

Finansiella derivat (ENS 2010: F.7)

| 6 | Övriga skulder (ESA 2010: F.8) |
| --- | --- |

6

Övriga skulder (ESA 2010: F.8)

Tabell 2

Tabell 2

Begärda uppgifter avseende värdepapper för värdepapper

Begärda uppgifter avseende värdepapper för värdepapper

Uppgifter för rutorna i tabell 2.1 och tabell 2.2 måste rapporteras för varje värdepapper som anges under instrumentkategorierna ”skuldebrev”, ”ägarandelar” samt ”ägarandelar och aktier/andelar i investeringsfonder” (enligt definitionen i tabell A, del 1 i bilaga II). Tabell 2.1 avser värdepapper med ISIN-kod medan tabell 2.2 avser värdepapper utan ISIN-kod.

Tabell 2.1

Tabell 2.1

Innehav av värdepapper med ISIN-kod

Innehav av värdepapper med ISIN-kod

Uppgifter för varje ruta ska rapporteras för varje värdepapper med beaktande av följande regler:

| 1. | Uppgifter för ruta 1 måste rapporteras. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter för ruta 1 måste rapporteras.

| 2. | Om den relevanta nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2,3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in. |
| --- | --- |

2.

Om den relevanta nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2,3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in.

| 3. | Om den relevanta nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för följande fält också rapporteras:






  a) | ruta 5, eller ruta 6 och 7, och |
| --- | --- | --- |

3.

Om den relevanta nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för följande fält också rapporteras:

a)

ruta 5, eller ruta 6 och 7, och

| b) | ruta 4, eller rutorna 2 och 3. |
| --- | --- |

b)

ruta 4, eller rutorna 2 och 3.

| 4. | Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9, 10 och 11.






  Ruta | Titel |
| --- | --- | --- |
| 1 | ISIN-kod |
| 2 | Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp |
| 3 | Pris |
| 3b | Prisangivelse |
| 4 | Totalt belopp i marknadsvärde |
| 5 | Finansiella transaktioner |
| 6 | Värdepapper som köpts |
| 7 | Värdepapper som sålts |
| 8 | Valuta som värdepapperet registrerats i |
| 9 | Andra volymförändringar i nominellt värde |
| 10 | Andra volymförändringar i marknadsvärde |
| 11 | Portföljinvestering eller direktinvestering |

4.

Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9, 10 och 11.

Ruta

Titel

1

ISIN-kod

2

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

3

Pris

3b

Prisangivelse

4

Totalt belopp i marknadsvärde

5

Finansiella transaktioner

6

Värdepapper som köpts

7

Värdepapper som sålts

8

Valuta som värdepapperet registrerats i

9

Andra volymförändringar i nominellt värde

10

Andra volymförändringar i marknadsvärde

11

Portföljinvestering eller direktinvestering

Tabell 2.2

Tabell 2.2

Innehav av värdepapper utan ISIN-kod

Innehav av värdepapper utan ISIN-kod

Uppgifter för varje ruta måste rapporteras antingen a) för varje värdepapper, eller b) genom att aggregera ett antal värdepapper till en enskild post.

I fall a) ovan gäller följande regler:

| 1. | Uppgifter måste lämnas för rutorna 1, 12, 13, 14 och 15. |
| --- | --- |

1.

Uppgifter måste lämnas för rutorna 1, 12, 13, 14 och 15.

| 2. | Om den relevanta nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2,3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in. |
| --- | --- |

2.

Om den relevanta nationella centralbanken inte direkt samlar in uppgifter värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för två av de tre rutorna 2,3 och 4 rapporteras (dvs. rutorna 2 och 3, rutorna 2 och 4, eller rutorna 3 och 4). Om uppgifter samlas in för ruta 3, måste även uppgifter för ruta 3b samlas in.

| 3. | Om den relevanta nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för följande fält också rapporteras:






  a) | ruta 5, eller ruta 6 och 7, och |
| --- | --- | --- |

3.

Om den relevanta nationella centralbanken direkt insamlar uppgifter om värdepapper för värdepapper om de finansiella transaktionerna, måste uppgifter för följande fält också rapporteras:

a)

ruta 5, eller ruta 6 och 7, och

| b) | ruta 4, eller rutorna 2 och 3. |
| --- | --- |

b)

ruta 4, eller rutorna 2 och 3.

| 4. | Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 3b, 8, 9, 10 och 11.
  I fall b) ovan gäller följande regler:






  1. | Uppgifter måste lämnas för rutorna 4, 12, 13, 14 och 15. |
| --- | --- | --- |

4.

Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 3b, 8, 9, 10 och 11.

I fall b) ovan gäller följande regler:

1.

Uppgifter måste lämnas för rutorna 4, 12, 13, 14 och 15.

| 2. | Uppgifter måste lämnas antingen för ruta 5 eller de båda rutorna 10 och 16. |
| --- | --- |

2.

Uppgifter måste lämnas antingen för ruta 5 eller de båda rutorna 10 och 16.

| 3. | Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9 och 11. |
| --- | --- |

3.

Den relevanta nationella centralbanken får också kräva att uppgiftslämnarna rapporterar uppgifter för rutorna 8, 9 och 11.

| Ruta | Titel |
| --- | --- |
| 1 | Säkerhetsidentifieringskod |
| 2 | Antal enheter eller aggregerat nominellt värde |
| 3 | Pris |
| 3b | Prisangivelse |
| 4 | Totalt belopp i marknadsvärde |
| 5 | Finansiella transaktioner |
| 6 | Värdepapper som köpts |
| 7 | Värdepapper som sålts |
| 8 | Valuta som värdepapperet registrerats i |
| 9 | Andra volymförändringar i nominellt värde |
| 10 | Andra volymförändringar i marknadsvärde |
| 11 | Portföljinvestering eller direktinvestering |
| 12 | Instrument (med angivande av finansiell transaktion):






  — | skuldebrev (F.3) |

Ruta

Titel

1

Säkerhetsidentifieringskod

2

Antal enheter eller aggregerat nominellt värde

3

Pris

3b

Prisangivelse

4

Totalt belopp i marknadsvärde

5

Finansiella transaktioner

6

Värdepapper som köpts

7

Värdepapper som sålts

8

Valuta som värdepapperet registrerats i

9

Andra volymförändringar i nominellt värde

10

Andra volymförändringar i marknadsvärde

11

Portföljinvestering eller direktinvestering

12

Instrument (med angivande av finansiell transaktion):

—

skuldebrev (F.3)

| — | ägarandelar (F.51) |
| --- | --- |

—

ägarandelar (F.51)

| — | varav noterade aktier (F.511) |
| --- | --- |

—

varav noterade aktier (F.511)

| — | varav onoterade aktier (F.512) |
| --- | --- |

—

varav onoterade aktier (F.512)

| — | varav andra ägarandelar (F.519) |
| --- | --- |

—

varav andra ägarandelar (F.519)

| — | aktier/andelar i investeringsfonder (F.52) |
| --- | --- |

—

aktier/andelar i investeringsfonder (F.52)

13

Emissionsdatum och förfallodag för skuldebrev. Alternativt uppdelning efter löptidsintervall enligt följande: ursprunglig löptid upp till ett år, ett till två år, över två år och återstående löptid upp till ett år, ett till två år, två till fem år, över fem år.

14

Emittentsektor eller emittentdelsektor:

| — | centralbanken (S.121) |
| --- | --- |

—

centralbanken (S.121)

| — | monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122) |
| --- | --- |

—

monetära finansinstitut som tar emot inlåning, utom centralbanken (S.122)

| — | penningmarknadsfonder (S.123) |
| --- | --- |

—

penningmarknadsfonder (S.123)

| — | investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124) |
| --- | --- |

—

investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder (S.124)

| — | andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (exkl. finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner) + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 exkl. finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner + S.126 + S.127) |
| --- | --- |

—

andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (exkl. finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner) + finansiella servicebolag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag (S.125 exkl. finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner + S.126 + S.127)

| — | finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (en delsektorer av S.125) |
| --- | --- |

—

finansiella bolag som ägnar sig åt värdepapperiseringstransaktioner (en delsektorer av S.125)

| — | försäkringsbolag (S.128) |
| --- | --- |

—

försäkringsbolag (S.128)

| — | pensionsinstitut (S.129) |
| --- | --- |

—

pensionsinstitut (S.129)

| — | icke-finansiella bolag (S.11) |
| --- | --- |

—

icke-finansiella bolag (S.11)

| — | offentlig förvaltning (S.13) |
| --- | --- |

—

offentlig förvaltning (S.13)

| — | hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (5) |
| --- | --- |

—

hushåll och hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.14 + S.15) (5)

5

15

Emittentland

16

Justeringar för omvärdering

Tabell 3a

Tabell 3a

Kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner

Kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner

| | Totalt | Euroområdet | Övriga världen |
| --- | --- | --- | --- |
| Inhemsk | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska
  (information för varje enskilt land) | Totalt | Icke-deltagande medlemsstater
  (information för varje enskilt land) | Huvudsakliga motparter utanför EU
  (landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA) |
| TILLGÅNGAR (F) |
| 1. | Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – verkligt värde |

Totalt

Euroområdet

Övriga världen

Inhemsk

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

(information för varje enskilt land)

Totalt

Icke-deltagande medlemsstater

(information för varje enskilt land)

Huvudsakliga motparter utanför EU

(landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA)

TILLGÅNGAR (F)

TILLGÅNGAR (F)

1.

Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – verkligt värde

upp till 1 år (återstående löptid)

över 1 år (återstående löptid)

| 1x. | Sedlar, mynt och inlåning varav överförbar inlåning (F.22) |
| --- | --- |

1x.

Sedlar, mynt och inlåning varav överförbar inlåning (F.22)

| 1. | Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominellt värde |
| --- | --- |

1.

Sedlar, mynt och inlåning (ENS 2010: F.21 + F.22 + F.29) – nominellt värde

| 2. | Skuldebrev (ENS 2010: F.3) |
| --- | --- |

2.

Skuldebrev (ENS 2010: F.3)

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

upp till 1 år (ursprunglig löptid)

upp till 1 år (ursprunglig löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1-2 år (ursprunglig löptid)

1-2 år (ursprunglig löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

över 2 år (ursprunglig löptid)

över 2 år (ursprunglig löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

upp till 1 år (återstående löptid)

upp till 1 år (återstående löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1-2 år (återstående löptid)

1-2 år (återstående löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

2-5 år (återstående löptid)

2-5 år (återstående löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

över 5 år (återstående löptid)

över 5 år (återstående löptid)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av HHs & NPISH

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Lån (ENS 2010: F.4) – verkligt värde |
| --- | --- |

3.

Lån (ENS 2010: F.4) – verkligt värde

ursprunglig löptid upp till 1 år – verkligt värde

ursprunglig löptid upp till 1 år – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

till MFI

till GG

till IF

till OFI

till IC

till PF

till NFC

till HHs & NPISH

ursprunglig löptid 1-5 år – verkligt värde

ursprunglig löptid 1-5 år – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

till MFI

till GG

till IF

till OFI

till IC

till PF

till NFC

till HHs & NPISH

ursprunglig löptid över 5 år – verkligt värde

ursprunglig löptid över 5 år – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

till MFI

till GG

till IF

till OFI

till IC

till PF

till NFC

till HHs & NPISH

upp till 1 år återstående löptid – verkligt värde

upp till 1 år återstående löptid – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

1-2 års återstående löptid – verkligt värde

1-2 års återstående löptid – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

2-5 års återstående löptid – verkligt värde

2-5 års återstående löptid – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

över 5 års återstående löptid – verkligt värde

över 5 års återstående löptid – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3x. | Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar – verkligt värde |
| --- | --- |

3x.

Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar – verkligt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Lån (ENS 2010: F.4) – nominellt värde |
| --- | --- |

3.

Lån (ENS 2010: F.4) – nominellt värde

ursprunglig löptid upp till 1 år – nominellt värde

ursprunglig löptid upp till 1 år – nominellt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

ursprunglig löptid 1-5 år – nominellt värde

ursprunglig löptid 1-5 år – nominellt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

ursprunglig löptid över 5 år – nominellt värde

ursprunglig löptid över 5 år – nominellt värde

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4. | Ägarandelar (ENS 2010: ) ) F.51) |
| --- | --- |

4.

Ägarandelar (ENS 2010: ) ) F.51)

| 4a. | Ägarandelar varav noterade aktier |
| --- | --- |

4a.

Ägarandelar varav noterade aktier

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4b. | Ägarandelar varav onoterade aktier |
| --- | --- |

4b.

Ägarandelar varav onoterade aktier

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 4c. | Ägarandelar varav andra ägarandelar |
| --- | --- |

4c.

Ägarandelar varav andra ägarandelar

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av MFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna GG

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av OFI

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av IC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av PF

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

utgivna NFC

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder (ESA 2010: ) F.52) |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i investeringsfonder (ESA 2010: ) F.52)

| 5a. | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5a.

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

| 5b. | Aktier/andelar utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5b.

Aktier/andelar utom penningmarknadsfonder

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 6. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

6.

Finansiella derivat

| 7. | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring
   (6) |
| --- | --- |

7.

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring

6

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

MINIMUM

| 8. | Icke-finansiella tillgångar |
| --- | --- |

8.

Icke-finansiella tillgångar

MINIMUM

MINIMUM

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

Övriga tillgångar

| 10. | Summa tillgångar |
| --- | --- |

10.

Summa tillgångar

Förkortningar i denna tabell: MFI = monetära finansinstitut, GG = offentlig förvaltning, IF = investeringsfonder, OFI = andra finansförmedlare, PF = pensionsinstitut, NFC = icke-finansiella bolag, HH = hushåll, NPISH = hushållens, icke-vinstdrivande organisationer

Försäkringsbolags rapportering: rutor är markerade ”MINIMUM” om uppgifter om instrumentkategorierna inte samla in post för post. De nationella centralbankerna får utvidga denna praxis till rutor som inte är markerade med ”MINIMUM”.

Tabell 3b

Tabell 3b

Kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner

Kvartalsvisa justeringar för omvärderingar eller finansiella transaktioner

| | Totalt | Euroområdet | Övriga världen |
| --- | --- | --- | --- |
| Inhemsk | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska | Euroområdets medlemsstater, ej inhemska
  (information för varje enskilt land) | Totalt | Icke-deltagande medlemsstater
  (information för varje enskilt land) | Huvudsakliga motparter utanför EU
  (landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA) |
| SKULDER (F) |
| 1. | Emitterade skuldebrev (ENS 2010: F.3) |

Totalt

Euroområdet

Övriga världen

Inhemsk

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

Euroområdets medlemsstater, ej inhemska

(information för varje enskilt land)

Totalt

Icke-deltagande medlemsstater

(information för varje enskilt land)

Huvudsakliga motparter utanför EU

(landsinformation för Brasilien, Kanada, Kina, Hong Kong, Indien, Japan, Ryssland, Schweiz, USA)

SKULDER (F)

SKULDER (F)

1.

Emitterade skuldebrev (ENS 2010: F.3)

MINIMUM

MINIMUM

| 2. | Erhållna lån/lån som tagits (ENS 2010: ) F.4) |
| --- | --- |

2.

Erhållna lån/lån som tagits (ENS 2010: ) F.4)

MINIMUM

MINIMUM

utgivna av monetära finansinstitut (MFI) (7)

7

emitterade av icke-MFI (7)

7

| 2.x. | Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar |
| --- | --- |

2.x.

Lån varav depositionsgarantier i samband med återförsäkringar

MINIMUM

MINIMUM

| 3. | Ägarandelar (ENS 2010: F.51) |
| --- | --- |

3.

Ägarandelar (ENS 2010: F.51)

| 3a. | Ägarandelar varav noterade aktier |
| --- | --- |

3a.

Ägarandelar varav noterade aktier

| 3b. | Ägarandelar varav onoterade aktier |
| --- | --- |

3b.

Ägarandelar varav onoterade aktier

| 3 c. | Ägarandelar varav andra ägarandelar |
| --- | --- |

3 c.

Ägarandelar varav andra ägarandelar

| 4 | Försäkringstekniska avsättningar (ENS 2010: F.6)
   (8) |
| --- | --- |

4

Försäkringstekniska avsättningar (ENS 2010: F.6)

8

| 4.1 | Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring |
| --- | --- |

4.1

Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring

varav fondförsäkring

MINIMUM

MINIMUM

varav icke-fondförsäkring

varav pensionsrättigheter

varav pensionsrättigheter

MINIMUM

MINIMUM

varav avgiftsbestämda system

varav förmånsbestämda system

varav hybridsystem

| 4.2 | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring |
| --- | --- |

4.2

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring

efter affärsområde

Försäkring av läkarkostnader

Försäkring av inkomstskydd

Försäkring av arbetstagarersättning

Ansvarsförsäkring för motorfordon

Annan motorförsäkring

Försäkring av sjöfart, flyg och transport

Försäkring mot brand och annan egendomsskada

Allmän ansvarsförsäkring

Kredit- och garantiförsäkring

Försäkring av juridiska ombudskostnader

Assistans

Olika finansiella förluster

Återförsäkring

| 5 | Finansiella derivat (ENS 2010: ) F.7) |
| --- | --- |

5

Finansiella derivat (ENS 2010: ) F.7)

MINIMUM

MINIMUM

| 6 | Övriga skulder (ESA 2010: ) F.8) |
| --- | --- |

6

Övriga skulder (ESA 2010: ) F.8)

Försäkringsbolags rapportering: rutor är markerade ”MINIMUM” om uppgifter om instrumentkategorierna inte samla in post för post. De nationella centralbankerna får utvidga denna praxis till rutor som inte är markerade med ”MINIMUM”.

Tabell 4

Tabell 4

Årliga premier, krav och kommissioner

Årliga premier, krav och kommissioner

| | Totalt (9) | | | |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| varav: inhemska | varav: filialer inom EES (landsvis information) | varav: filialer utanför EES (totalt) |
| 1. | Premier |

Totalt (9)

9

varav: inhemska

varav: filialer inom EES (landsvis information)

varav: filialer utanför EES (totalt)

1.

Premier

| 2. | Krav |
| --- | --- |

2.

Krav

| 3. | Kommissioner |
| --- | --- |

3.

Kommissioner

---

(1)  Om uppgiftslämnaren inte direkt kan identifiera en motparts hemvist får denne härleda approximationer eller, alternativt, rapportera annan information som den relevanta nationella centralbanken begär så att den relevanta nationella centralbanken kan härleda approximationer (enligt vad som framgår av del 2 i bilaga I till denna förordning).

1

(2)  Om inte årlig frekvens anges.

2

(3)  När det gäller medlemsstater utanför euroområdet avser ”MFI” och ”icke-MFI””banker” och ”icke-banker”.

3

(4)  Om uppgiftslämnaren inte direkt kan identifiera informationen får denne härleda approximationer eller, alternativt, rapportera annan information som den relevanta nationella centralbanken begär så att den relevanta nationella centralbanken kan härleda approximationer (enligt vad som framgår av del 2 i bilaga I till denna förordning).

4

(5)  Berörd nationell centralbank kan kräva att uppgiftslämnarna ska särredovisa delsektorerna ”hushåll” (S.14) och ”hushållens icke-vinstdrivande organisationer” (S.15).

5

(6)  Om uppgiftslämnaren inte direkt kan identifiera en motparts hemvist får denne härleda approximationer eller, alternativt, rapportera annan information som den relevanta nationella centralbanken begär så att den relevanta nationella centralbanken kan härleda approximationer (enligt vad som framgår av del 2 i bilaga I till denna förordning).

6

(7)  När det gäller medlemsstater utanför euroområdet avser ”MFI” och ”icke-MFI””banker” och ”icke-banker”.

7

(8)  Om uppgiftslämnaren inte direkt kan identifiera en motparts hemvist får denne härleda approximationer eller, alternativt, rapportera annan information som den relevanta nationella centralbanken begär så att den relevanta nationella centralbanken kan härleda approximationer (enligt vad som framgår av del 2 i bilaga I till denna förordning).

8

(9)  Summan inkluderar verksamhet som bedrivits inom ramen för friheten att tillhandahålla tjänster enligt artikel 56 i fördraget.

9

---

BILAGA II

BESKRIVNINGAR

DEL 1

Beskrivningar av instrumentkategorier

| 1. | Tabell A ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna (NCB) i enlighet med denna förordning ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Varken förteckning över individuella finansiella instrument i tabellen eller respektive beskrivningar ska vara fullständiga. Beskrivningarna hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013 (nedan kallat ENS 2010). |
| --- | --- |

1.

Tabell A ger en detaljerad standardbeskrivning av de instrumentkategorier som de nationella centralbankerna (NCB) i enlighet med denna förordning ska omvandla till kategorier som är tillämpliga på nationell nivå. Varken förteckning över individuella finansiella instrument i tabellen eller respektive beskrivningar ska vara fullständiga. Beskrivningarna hänvisar till det europeiska nationalräkenskapssystemet som fastställs genom förordning (EU) nr 549/2013 (nedan kallat ENS 2010).

| 2. | För vissa instrumentkategorier krävs uppdelning efter löptid. Dessa avser






  a) | ursprunglig löptid, dvs. löptid vid emission, avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan lösas in (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning), eller |
| --- | --- | --- |

2.

För vissa instrumentkategorier krävs uppdelning efter löptid. Dessa avser

a)

ursprunglig löptid, dvs. löptid vid emission, avser den fasta överenskomna tid under vilken ett finansiellt instrument inte kan lösas in (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning), eller

| b) | återstående löptid, dvs. det finansiella instrumentets återstående löptid vid rapporteringsperiodens utgång, under vilken ett finansiellt instrument inte kan lösas in (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning). |
| --- | --- |

b)

återstående löptid, dvs. det finansiella instrumentets återstående löptid vid rapporteringsperiodens utgång, under vilken ett finansiellt instrument inte kan lösas in (t.ex. skuldebrev) eller endast kan inlösas mot någon slags straffavgift (t.ex. vissa typer av inlåning).

| 3. | Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en part till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet. |
| --- | --- |

3.

Finansiella fordringar kan åtskiljas med avseende på om de är överlåtbara eller ej. En fordran är överlåtbar om det är lätt att överföra äganderätten från en part till en annan genom leverans eller överlåtelse eller att avräkna den i fråga om finansiella derivat. Medan det går att handla med alla finansiella instrument är överlåtbara instrument utformade för att handlas på en reglerad marknad eller over-the-counter, även om faktisk handel inte är en nödvändig förutsättning för överlåtbarhet.

Tabell A

Beskrivning av instrumentkategorier i försäkringsbolags tillgångar och skulder

TILLGÅNGAR

| Instrumentkategorier | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 1. | Sedlar, mynt och inlåning |

Instrumentkategorier

Viktiga egenskaper

1.

Sedlar, mynt och inlåning

Innehav av utelöpande sedlar och mynt i euro och utländska valutor som allmänt används som betalningsmedel och medel som försäkringsbolag placerat hos monetära finansinstitut (MFI). De kan omfatta inlåning över natten, inlåning med överenskommen löptid och inlåningsavtal med uppsägningstid samt fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet.

| 1.1 | Överförbar inlåning |
| --- | --- |

1.1

Överförbar inlåning

Överförbar inlåning är inlåning som på begäran kan överföras utan uppsägningstid för att betala andra ekonomiska aktörer via ett gemensamt betalningsmedel som t.ex. banköverföring och direktdebitering, evtl. även via kredit- eller betalkort, transaktioner med elektroniska pengar, check eller liknande medel, utan större dröjsmål, begränsningar eller straffavgifter. Inlåning som kan endast användas för kontantuttag och/eller inlåning från vilken medel endast kan tas ut eller transfereras via ett annat konto med samma innehavare, ska inte tas upp som överförbar inlåning.

| 2. | Skuldebrev |
| --- | --- |

2.

Skuldebrev

Skuldebrev är överlåtbara finansiella instrument som fungerar som skuldbevis och normalt handlas på sekundärmarknaderna. De kan också avräknas på marknaden och ger inte innehavaren någon äganderätt i det emitterande institutet.

Denna instrumentkategori omfattar:

| — | innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag. |
| --- | --- |

—

innehav av värdepapper som ger innehavaren en ovillkorlig rätt till en fast eller avtalsenlig avkastning i form av kupongbetalningar eller en bestämd fast summa på en given dag eller givna dagar eller räknat från en vid emissionen bestämd dag.

| — | lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande prissättning av den finansiella tillgången vilket syns genom skillnader i köp- och säljkurser. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör lånen klassificeras under instrumentkategori 3 ”Lån” (se även ”överlåtna lån” i samma kategori). |
| --- | --- |

—

lån som har blivit överlåtbara på en reglerad marknad, dvs. överlåtna lån, under förutsättning att det finns bevis på handel på andrahandsmarknaden, däribland förekomst av marknadsgaranter, och att det finns en återkommande prissättning av den finansiella tillgången vilket syns genom skillnader i köp- och säljkurser. Om dessa kriterier inte är uppfyllda bör lånen klassificeras under instrumentkategori 3 ”Lån” (se även ”överlåtna lån” i samma kategori).

| — | efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även ”efterställda fordringar i form av lån” i instrumentkategori 3 ”Lån”). |
| --- | --- |

—

efterställda fordringar i form av skuldebrev (se även ”efterställda fordringar i form av lån” i instrumentkategori 3 ”Lån”).

Värdepapper som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska stå kvar i den ursprungliga ägarens balansräkning (i stället för att överföras till den tillfälliga förvärvarens balansräkning) i de fall det finns ett bindande åtagande att låta lånet gå tillbaka och inte endast en option att låta det återgå. Om den tillfälliga förvärvaren säljer de mottagna värdepapperen, ska denna försäljning ses som en direkt värdepapperstransaktion och tas upp i den tillfälliga förvärvarens balansräkning som en negativ post i värdepappersportföljen.

| 3. | Lån |
| --- | --- |

3.

Lån

I rapporteringsordningen omfattar denna kategori medel som försäkringsbolag ger till låntagare, eller lån som försäkringsbolag förvärvar, som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument.

Följande poster ingår:

| — | innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad. |
| --- | --- |

—

innehav av icke-överlåtbara värdepapper: innehav av skuldebrev som inte är överlåtbara och som inte har någon andrahandsmarknad.

| — | överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under kategorin ”lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev (instrumentkategori 2). |
| --- | --- |

—

överlåtna lån: lån som de facto blivit överlåtbara ska tas upp under kategorin ”lån” så länge det inte finns bevis på handel på andrahandsmarknaden. I annat fall klassificeras de som skuldebrev (instrumentkategori 2).

| — | efterställd skuld i form av lån: efterställd skuld medför en underordnad fordran på emittentinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen ”lån” eller ”skuldebrev” beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för försäkringsbolagets innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under kategorin ”skuldebrev”, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån. |
| --- | --- |

—

efterställd skuld i form av lån: efterställd skuld medför en underordnad fordran på emittentinstitutet, som endast kan göras gällande sedan alla bättre ställda fordringar har tillgodosetts, vilket innebär att de får liknande egenskaper som ägarandelar. I statistiksammanhang ska efterställda fordringar klassificeras som antingen ”lån” eller ”skuldebrev” beroende på vilket instrument det gäller. Om det i statistiken anges en enda siffra för försäkringsbolagets innehav av samtliga former av efterställda fordringar ska den tas upp under kategorin ”skuldebrev”, eftersom efterställda fordringar oftare utgörs av skuldebrev än av lån.

| — | fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet: motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel. |
| --- | --- |

—

fordringar enligt omvända repor eller lån av värdepapper mot kontant säkerhet: motposten till kontanta medel som betalats för värdepapper, som förvärvats av uppgiftslämnare till ett givet pris med ett bindande åtagande att återsälja samma eller motsvarande värdepapper till fast pris på en viss dag i framtiden, eller värdepapperslån mot säkerhet i form av likvida medel.

Denna kategori exkluderar tillgångar i form av inlåning placerad hos försäkringsbolag (som ingår i kategori 1).

| 3.1 | Depositionsgarantier i samband med återförsäkring |
| --- | --- |

3.1

Depositionsgarantier i samband med återförsäkring

Insättningar som görs av återförsäkringsbolag som säkerhet för ett försäkringsbolag som fungerar som cederande bolag i återförsäkringstransaktioner.

| 4. | Ägarandelar |
| --- | --- |

4.

Ägarandelar

Finansiella tillgångar som medför äganderätt till företag eller kvasibolag. Dessa finansiella tillgångar berättigar vanligtvis innehavarna till en andel av bolagens eller kvasibolagens vinster och nettotillgångar vid en eventuell likvidation.

Denna kategori omfattar noterade och onoterade aktier och andra ägarandelar.

Ägarandelar som lånats ut mot säkerhet eller sålts med återköpsavtal ska redovisas i enlighet med kategori 2 ”skuldebrev”.

| 4.1 | Noterade aktier |
| --- | --- |

4.1

Noterade aktier

Aktier noterade på en börs. Börsen kan vara en erkänd aktiebörs eller någon annan form av andrahandsmarknad. Noterade aktier kallas även ”marknadsaktier”.

| 4.2 | Onoterade aktier |
| --- | --- |

4.2

Onoterade aktier

Onoterade aktier är aktierelaterade värdepapper som inte är börsnoterade.

| 4.3 | Andra ägarandelar |
| --- | --- |

4.3

Andra ägarandelar

Andra ägarandelar är alla former av ägarandelar som inte är noterade aktier och onoterade aktier.

| 5. | Aktier/andelar i investeringsfonder |
| --- | --- |

5.

Aktier/andelar i investeringsfonder

Denna kategori omfattar innehav av aktier eller andelar som emitterats av penningmarknadsfonder och investeringsfonder (dvs. investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder) som finns med i ECB:s förteckning över MFI och investeringsfonder för statistiska ändamål.

| 5.1 | Aktier/andelar i penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5.1

Aktier/andelar i penningmarknadsfonder

Innehav av aktier eller andelar som emitterats av penningmarknadsfonder enligt definitionen i artikel 2 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 5.2 | Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder |
| --- | --- |

5.2

Aktier/andelar i investeringsfonder, utom penningmarknadsfonder

Innehav av aktier eller andelar som har emitterats av andra investeringsfonder än penningmarknadsfonder enligt definitionen i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

| 6. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

6.

Finansiella derivat

Finansiella derivat är finansiella instrument knutna till ett angivet finansiellt instrument, en angiven indikator eller en angiven vara genom vilka det går att handla med specifika finansiella risker separat på finansiella marknader.

Denna kategori omfattar:

| — | optioner, |
| --- | --- |

—

optioner,

| — | warrants, |
| --- | --- |

—

warrants,

| — | futures, |
| --- | --- |

—

futures,

| — | terminer, |
| --- | --- |

—

terminer,

| — | swappar, |
| --- | --- |

—

swappar,

| — | kreditderivat. |
| --- | --- |

—

kreditderivat.

Finansiella derivat ska tas upp till marknadsvärde i balansräkningen på bruttobasis. Individuella derivatavtal med positivt marknadsvärde ska tas upp på tillgångssidan av balansräkningen och avtal med negativa marknadsvärden på skuldsidan.

Brutto framtida åtaganden som följer av derivatavtal ska inte tas upp som poster i balansräkningen.

Denna kategori omfattar inte finansiellt derivat som enligt nationella regler inte behöver tas upp i balansräkningen.

| 7. | Försäkringstekniska reserver, sakförsäkringar |
| --- | --- |

7.

Försäkringstekniska reserver, sakförsäkringar

Ekonomiska krav som försäkringsbolag har gentemot återförsäkringsbolag grundat på livförsäkringar och skadeförsäkringar.

| 8. | Icke-finansiella tillgångar |
| --- | --- |

8.

Icke-finansiella tillgångar

Andra materiella och immateriella tillgångar än finansiella tillgångar.

Denna kategori omfattar bostäder, övriga byggnader och anläggningar, maskiner och inventarier, värdeföremål samt produkter som skyddas av immateriell äganderätt, som datorprogram och databaser

| 9. | Övriga tillgångar |
| --- | --- |

9.

Övriga tillgångar

Denna kategori är en restpost på balansräkningens tillgångssida och definieras som ”tillgångar som inte kan hänföras till någon annan kategori”. De nationella centralbankerna kan kräva rapportering av specifika underpositioner inom denna kategori. Övriga tillgångar inbegriper:

| — | utestående utdelningar, |
| --- | --- |

—

utestående utdelningar,

| — | upplupna hyresintäkter, |
| --- | --- |

—

upplupna hyresintäkter,

| — | fordringar från återförsäkring, |
| --- | --- |

—

fordringar från återförsäkring,

| — | utestående fordringar som inte hänför sig till försäkringsbolagets huvudsakliga verksamhet. |
| --- | --- |

—

utestående fordringar som inte hänför sig till försäkringsbolagets huvudsakliga verksamhet.

SKULDER

| Instrumentkategorier | Viktiga egenskaper |
| --- | --- |
| 10. | Emitterade skuldebrev |

Instrumentkategorier

Viktiga egenskaper

10.

Emitterade skuldebrev

Värdepapper – utom ägarandelar – som emitterats av ett försäkringsbolag och som vanligen är överlåtbara och har en andrahandsmarknad, eller kan användas för avräkning på marknaden och som inte ger innehavaren någon form av äganderätt gentemot emittentinstitutet.

| 11. | Erhållna lån |
| --- | --- |

11.

Erhållna lån

Belopp som försäkringsbolag är skyldiga sina fordringsägare, exklusive belopp som hänför sig till emission av överlåtbara värdepapper. I denna kategori ingår:

| — | lån: utlåning som beviljats ett försäkringsbolag som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument. |
| --- | --- |

—

lån: utlåning som beviljats ett försäkringsbolag som antingen är styrkta med icke överlåtbara dokument eller inte är styrkta med dokument.

| — | repor och repa-liknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av försäkringsbolag till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som försäkringsbolag mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, (den tillfälliga förvärvaren) ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att försäkringsbolaget behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen. |
| --- | --- |

—

repor och repa-liknande transaktioner mot likvidsäkerhet: motposten till kontanter som mottagits i utbyte mot värdepapper som sålts av försäkringsbolag till ett givet pris med ett bindande åtagande att återköpa samma eller motsvarande värdepapper till ett fast pris på en viss dag i framtiden. Belopp som försäkringsbolag mottagit i utbyte mot värdepapper, som överlåtits till tredje man, (den tillfälliga förvärvaren) ska klassificeras här om det finns ett bindande åtagande att låta transaktionen gå tillbaka och inte endast en option att låta den återgå. Detta innebär att försäkringsbolaget behåller alla risker och fördelar som är förbundna med de underliggande värdepapperen under transaktionen.

| — | likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet. |
| --- | --- |

—

likvidsäkerhet som erhållits i utbyte mot värdepapperslån: belopp som erhållits i utbyte mot värdepapper som tillfälligt överlåtits till tredje man i form av värdepapperslån mot likvidsäkerhet.

| — | kontant säkerhet som erhållits i transaktioner som medför en tillfällig överföring av guld mot säkerhet. |
| --- | --- |

—

kontant säkerhet som erhållits i transaktioner som medför en tillfällig överföring av guld mot säkerhet.

| 11.1 | Depositionsgarantier i samband med återförsäkring |
| --- | --- |

11.1

Depositionsgarantier i samband med återförsäkring

Depositioner som erhållits av cederande företag som säkerhet från återförsäkringsbolag.

| 12. | Ägarandelar |
| --- | --- |

12.

Ägarandelar

Se kategori 4.

| 12.1 | Noterade aktier |
| --- | --- |

12.1

Noterade aktier

Se kategori 4.1.

| 12.2 | Onoterade aktier |
| --- | --- |

12.2

Onoterade aktier

Se kategori 4.2.

| 12.3 | Andra ägarandelar |
| --- | --- |

12.3

Andra ägarandelar

Se kategori 4.3.

| 13. | Försäkringstekniska avsättningar |
| --- | --- |

13.

Försäkringstekniska avsättningar

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav.

| 13.1 | Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring |
| --- | --- |

13.1

Försäkringstekniska avsättningar för livförsäkring

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala livförsäkringstagarnas framtida krav.

| 13.1.1 | varav försäkringstekniska avsättningar unit-link livförsäkring |
| --- | --- |

13.1.1

varav försäkringstekniska avsättningar unit-link livförsäkring

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida unit-link relaterade krav. Försäkringstagarens framtida krav anseende ett avtal om unit-link livförsäkring är beroende av utvecklingen för en definierad tillgångsmassa i vilken försäkringstagarens medel investerats.

| 13.1.2 | varav andra försäkringstekniska avsättningar än unit-link livförsäkring |
| --- | --- |

13.1.2

varav andra försäkringstekniska avsättningar än unit-link livförsäkring

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav avseende icke-unit-link livförsäkring. Försäkringstagarens framtida krav anseende ett avtal om icke-unit-link livförsäkring är inte beroende av utvecklingen för en definierad tillgångsmassa.

| 13.1.3 | vara pensionsrätter |
| --- | --- |

13.1.3

vara pensionsrätter

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav avseende pensionsrätter. Denna kategori avser endast tjänstepensionssystem. Individuella pensionsplaner som inte hör samman med ett anställningsförhållande omfattas ej av denna kategori.

| 13.1.3.1 | Pensionsrätter varav avgiftsbestämda system |
| --- | --- |

13.1.3.1

Pensionsrätter varav avgiftsbestämda system

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav avseende avgiftsbestämda system.

I ett avgiftsbestämt system beror de förmåner som utbetalas på utvecklingen för de tillgångar som pensionssystemet förvärvat. Skulden för ett avgiftsbestämt system är det aktuella marknadsvärdet av fondens tillgångar.

| 13.1.3.2 | Pensionsrätter varav förmånsbestämda system |
| --- | --- |

13.1.3.2

Pensionsrätter varav förmånsbestämda system

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav avseende förmånsbestämda system.

I ett förmånsbestämt pensionssystem avgörs nivån på utlovade pensionsförmåner till deltagande löntagare av en i förväg bestämd formel. Skulden för ett förmånsbestämt pensionssystem är lika med nuvärdet av de utlovade förmånerna.

| 13.1.3.3 | Pensionsrätter varav hybridsystem |
| --- | --- |

13.1.3.3

Pensionsrätter varav hybridsystem

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala försäkringstagarnas framtida krav som härrör från deras verksamhet som kombinerar ett avgifts- och ett förmånsbestämt system.

| 13.2 | Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring |
| --- | --- |

13.2

Försäkringstekniska avsättningar för skadeförsäkring

Det kapitalbelopp som försäkringsbolaget innehar för att betala sakförsäkringstagarnas framtida krav.

| 13.2.1 | Sjukvårdsförsäkring |
| --- | --- |

13.2.1

Sjukvårdsförsäkring

Försäkringsförpliktelser avseende medicinska utgifter där den underliggande verksamheten inte bedrivs på en liknande teknisk grund som livförsäkring, förutom förpliktelser som omfattas av punkt 13.2.3.

| 13.2.2 | Försäkring avseende inkomstskydd |
| --- | --- |

13.2.2

Försäkring avseende inkomstskydd

Försäkringsförpliktelser avseende inkomstskydd där den underliggande verksamheten inte bedrivs på en liknande teknisk grund som livförsäkring, förutom förpliktelser som omfattas av punkt 13.2.3.

| 13.2.3 | Trygghetsförsäkring vid arbetsskada |
| --- | --- |

13.2.3

Trygghetsförsäkring vid arbetsskada

Sjukförsäkringsförpliktelser som avser olycksfall i arbetet, arbetsskador och yrkessjukdomar och där den underliggande verksamheten inte bedrivs på en liknande teknisk grund som livförsäkring.

| 13.2.4 | Ansvarsförsäkring för motorfordon |
| --- | --- |

13.2.4

Ansvarsförsäkring för motorfordon

Försäkringsförpliktelser som täcker all ansvarighet i samband med användningen av motorfordon på land (inklusive fraktförares ansvar).

| 13.2.5 | Övrig motorfordonsförsäkring |
| --- | --- |

13.2.5

Övrig motorfordonsförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker all skada på eller förlust av landfordon (inklusive spårbundna fordon).

| 13.2.6 | Sjö-, luftfarts- och transportförsäkring |
| --- | --- |

13.2.6

Sjö-, luftfarts- och transportförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker all skada på eller förlust av fartyg som trafikerar hav, insjöar, floder och kanaler samt luftfartyg och all skada på eller förlust av gods under transport eller bagage, oavsett transportform. Försäkringsförpliktelser som täcker ansvarighet i samband med användningen av luftfartyg eller fartyg eller båtar till havs, på insjöar, floder eller kanaler (inklusive fraktförares ansvar).

| 13.2.7 | Försäkring mot brand och annan skada på egendom |
| --- | --- |

13.2.7

Försäkring mot brand och annan skada på egendom

Försäkringsförpliktelser som täcker all skada på eller förlust av egendom, förutom den som omfattas av punkterna 13.2.5 och 13.2.6, som orsakas av brand, explosion, naturkrafter inklusive storm, hagel eller frost, atomenergi, jordskred och av någon annan händelse, t.ex. stöld.

| 13.2.8 | Allmän ansvarighetsförsäkring |
| --- | --- |

13.2.8

Allmän ansvarighetsförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker alla typer av ansvarighet, förutom de enligt punkterna 13.2.4 och 13.2.6.

| 13.2.9 | Kredit- och borgensförsäkring |
| --- | --- |

13.2.9

Kredit- och borgensförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker insolvens, exportkredit, avbetalningskredit, hypotekskredit, lantbrukskredit samt direkt och indirekt borgen.

| 13.2.10 | Rättsskyddsförsäkring |
| --- | --- |

13.2.10

Rättsskyddsförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker rättegångskostnader och andra kostnader i rättsliga angelägenheter.

| 13.2.11 | Assistansförsäkring |
| --- | --- |

13.2.11

Assistansförsäkring

Försäkringsförpliktelser som täcker assistans åt personer som råkar i svårigheter under resa eller vid vistelse utanför hemorten eller sin stadigvarande bostad.

| 13.2.12 | Försäkring mot ekonomiska förluster av olika slag |
| --- | --- |

13.2.12

Försäkring mot ekonomiska förluster av olika slag

Försäkringsförpliktelser som täcker arbetslöshetsrisk, inkomstförlust, dåligt väder, förlust av förmån, fortlöpande allmänna omkostnader, oförutsedda handelsomkostnader, förlust till följd av nedgång i marknadsvärde, hyres- eller intäktsförlust, annan indirekt handelsförlust, övrig ekonomisk förlust (ej förenad med handel) samt alla övriga risker i samband med skadeförsäkring som inte omfattas av punkterna 13.2.1 till 13.2.11.

| 13.2.13 | Återförsäkring |
| --- | --- |

13.2.13

Återförsäkring

Återförsäkringsförpliktelser.

| 14. | Finansiella derivat |
| --- | --- |

14.

Finansiella derivat

Se kategori 6.

| 15. | Övriga skulder |
| --- | --- |

15.

Övriga skulder

Detta är den restpost på balansräkningens skuldsida som definieras som ”skulder som inte kan hänföras till någon annan kategori”. De nationella centralbankerna kan kräva rapportering av specifika underpositioner inom denna kategori. Övriga skulder omfattar:

| — | till betalning förfallna belopp som inte hänför sig till den primära försäkringsverksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc., |
| --- | --- |

—

till betalning förfallna belopp som inte hänför sig till den primära försäkringsverksamheten, dvs. belopp som ska betalas till leverantörer, för skatter, löner, sociala avgifter etc.,

| — | reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar, etc., |
| --- | --- |

—

reserver för åtaganden gentemot tredje man, t.ex. pensioner, utdelningar, etc.,

| — | nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet, |
| --- | --- |

—

nettopositioner avseende utlåning av värdepapper utan likvidsäkerhet,

| — | nettobelopp att betala avseende framtida avslut av värdepapperstransaktioner. |
| --- | --- |

—

nettobelopp att betala avseende framtida avslut av värdepapperstransaktioner.

DEL 2

Beskrivningar av attribut för värdepapper för värdepapper

Tabell B

Beskrivningar av attribut för värdepapper för värdepapper

| Ruta | Beskrivning |
| --- | --- |
| Säkerhetsidentifieringskod | En kod som unikt identifierar ett värdepapper, med beaktanden av den nationella centralbankens instruktioner (t.ex. den nationella centralbankens identifikationsnummer, CUSIP, SEDOL). |
| Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp | Antal enheter som ett värdepapper har eller aggregerat nominellt belopp för det fall att värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter, exklusive upplupen ränta. |
| Pris | Marknadspris per enhet som ett värdepapper har, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas i belopp snarare än enheter. De nationella centralbankerna kan också begära att upplupen ränta rapporteras inom denna post. |
| Prisangivelse | Anger om värdepapperet är noterat i procent eller i enheter. |
| Totalt belopp | Totala marknadsvärdet för ett värdepapper. När det gäller säkerheter som handlas med i enheter, motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. När det gäller värdepapper som handlas med i belopp snarare än enheter, motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt som en procent av det nominella beloppet.
  De nationella centralbankerna ska i princip begära att upplupen ränta ska bokföras antingen under denna post eller också separat. De nationella centralbankerna kan också begära att få in uppgifter exklusive upplupen ränta. |
| Finansiella transaktioner | Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet i euro. |
| Värdepapper som köpts | Summan av köp av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet. |
| Värdepapper som sålts | Summan av försäljningar av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet. |
| Valuta som värdepapperet registrerats i | ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för säkerheten. |
| Andra volymförändringar i nominellt värde | Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till nominellt värde i nominell valuta/enhet eller euro. |
| Andra volymförändringar i marknadsvärde | Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till marknadsvärde i euro. |
| Portföljinvestering eller direktinvestering | Investeringens funktion enligt klassificeringen av betalningsbalansstatistik (1). |
| Emittentland | Emittentens hemvist. När det gäller aktier/andelar i investeringsfonder, avser emittentlandet den ort där investeringsfonden har sin hemvist och inte förvaltarens hemvist. |

Ruta

Beskrivning

Säkerhetsidentifieringskod

En kod som unikt identifierar ett värdepapper, med beaktanden av den nationella centralbankens instruktioner (t.ex. den nationella centralbankens identifikationsnummer, CUSIP, SEDOL).

Antal enheter eller aggregerat nominellt belopp

Antal enheter som ett värdepapper har eller aggregerat nominellt belopp för det fall att värdepapperet handlas med i belopp snarare än enheter, exklusive upplupen ränta.

Pris

Marknadspris per enhet som ett värdepapper har, eller procent av ett aggregerat nominellt belopp om värdepapperet handlas i belopp snarare än enheter. De nationella centralbankerna kan också begära att upplupen ränta rapporteras inom denna post.

Prisangivelse

Anger om värdepapperet är noterat i procent eller i enheter.

Totalt belopp

Totala marknadsvärdet för ett värdepapper. När det gäller säkerheter som handlas med i enheter, motsvarar detta belopp antalet värdepapper multiplicerat med priset per enhet. När det gäller värdepapper som handlas med i belopp snarare än enheter, motsvarar detta belopp det aggregerade nominella beloppet multiplicerat med priset uttryckt som en procent av det nominella beloppet.

De nationella centralbankerna ska i princip begära att upplupen ränta ska bokföras antingen under denna post eller också separat. De nationella centralbankerna kan också begära att få in uppgifter exklusive upplupen ränta.

Finansiella transaktioner

Summan av köp minus försäljningar (värdepapper på tillgångssidan) eller emissioner minus inlösen (värdepapper på skuldsidan) av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet i euro.

Värdepapper som köpts

Summan av köp av ett värdepapper som redovisas till transaktionsvärdet.

Värdepapper som sålts

Summan av försäljningar av ett värdepapper som bokförs till transaktionsvärdet.

Valuta som värdepapperet registrerats i

ISO-kod eller motsvarande av den valuta som används för att ange priset och/eller det utestående beloppet för säkerheten.

Andra volymförändringar i nominellt värde

Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till nominellt värde i nominell valuta/enhet eller euro.

Andra volymförändringar i marknadsvärde

Andra volymförändringar av det innehavda värdepapperet, till marknadsvärde i euro.

Portföljinvestering eller direktinvestering

Investeringens funktion enligt klassificeringen av betalningsbalansstatistik (1).

Emittentland

Emittentens hemvist. När det gäller aktier/andelar i investeringsfonder, avser emittentlandet den ort där investeringsfonden har sin hemvist och inte förvaltarens hemvist.

DEL 3

Tabell C

Beskrivning av premier, krav och kommissioner

| Kategori | Beskrivning |
| --- | --- |
| Tecknade premier | Årliga tecknade bruttopremieinkomster omfattar alla belopp som förfaller under räkenskapsåret avseende försäkringsavtal, oavsett huruvida sådana belopp helt eller delvis avser senare räkenskapsår. |
| Skadeersättning | Summa ersättningar som utbetalats under räkenskapsåret och avsättningar för krav avseende räkenskapsåret, minus avsättningar för krav avseende föregående räkenskapsår. |
| Kommissioner | Kostnadsersättning som försäkringsbolag betalar andra enheter för att sälja deras produkter. |

Kategori

Beskrivning

Tecknade premier

Årliga tecknade bruttopremieinkomster omfattar alla belopp som förfaller under räkenskapsåret avseende försäkringsavtal, oavsett huruvida sådana belopp helt eller delvis avser senare räkenskapsår.

Skadeersättning

Summa ersättningar som utbetalats under räkenskapsåret och avsättningar för krav avseende räkenskapsåret, minus avsättningar för krav avseende föregående räkenskapsår.

Kommissioner

Kostnadsersättning som försäkringsbolag betalar andra enheter för att sälja deras produkter.

DEL 4

Beskrivning efter sektor

ENS 2010 ligger till grund för sektorsindelningen. Tabell D ger detaljerade beskrivningar av de sektorer som de nationella centralbankerna ska införliva i sina nationella klassificeringar. Motparter med hemvist på territoriet till en av medlemsstaterna som har euron som valuta identifieras efter deras sektor i enlighet med förteckningen som ECB sammanställer för statistiska ändamål och ledningen för den statistiska klassificeringen av motparter som anges i ECB:s handbok för statistiksektorn för monetära finansinstitut och marknader (Monetary Financial Institutions and Markets Statistics Sector Manual: Guidance for the Statistical Classification of Customers) (2).

Tabell D

Beskrivning efter sektor

| Sektor | Beskrivningar |
| --- | --- |
| 1. | MFI |

Sektor

Beskrivningar

1.

MFI

MFI definieras i artikel 1 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). MFI-sektorn består av nationella centralbanker, kreditinstitut enligt unionsrättens definition, penningmarknadsfonder, och andra finansinstitut som tar emot inlåning och/eller nära substitut för inlåning från andra enheter än MFI samt beviljar krediter eller investerar i värdepapper för egen räkning (åtminstone i ekonomisk bemärkelse) samt institut för elektroniska pengar som främst ägnar sig åt finansiell förmedling i form av utgivning av elektroniska pengar.

| 2. | Sektorn offentlig förvaltning |
| --- | --- |

2.

Sektorn offentlig förvaltning

Sektorn offentlig förvaltning (S.13) omfattar institutionella enheter som är icke-marknadsproducenter och vars produktion är avsedd för individuell och kollektiv konsumtion och finansierad med obligatoriska betalningar av enheter som hör till andra sektorer, samt institutionella enheter som främst ägnar sig åt omfördelning av inkomst och förmögenhet (ENS 2010, punkterna 2.111–2.113).

| 3. | Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + investeringsfonder utom penningmarknadsfonder + finansiella serviceföretag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag |
| --- | --- |

3.

Andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut + investeringsfonder utom penningmarknadsfonder + finansiella serviceföretag + koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag

Delsektorn andra finansförmedlare, utom försäkringsbolag och pensionsinstitut (S.125) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling genom att ådra sig skulder i andra former än sedlar, mynt och inlåning (eller nära substitut för inlåning) eller andelar i investeringsfonder eller i förbindelse med försäkring, pension och standardiserade garantier från institutionella enheter. FVC enligt definitionen i förordning (EU) nr 1075/2013 (ECB/2013/40) omfattas av den här delsektorn (ENS 2010, punkterna 2.86–2.94).

Investeringsfonder utom penningmarknadsfonder definieras i artikel 1 i förordning (EU) nr 1073/2013 (ECB/2013/38).

Delsektorn finansiella servicebolag (S.126) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt verksamhet som är nära relaterad till finansiell förmedling men som inte själva är finansförmedlare. Denna delsektor omfattar också huvudkontor vars dotterbolag till övervägande del består av finansiella bolag (ENS 2010, punkterna 2.95–2.97).

Delsektorn koncerninterna finansinstitut och utlåningsföretag omfattar alla finansiella bolag och kvasibolag som varken ägnar sig åt finansiell förmedling eller finansiell serviceverksamhet, om merparten av antingen deras tillgångar eller skulder inte är föremål för transaktioner på öppna marknader. Denna delsektor omfattar holdingbolag som innehar en kontrollerande andel av egenkapitalet i en grupp dotterbolag och vars primära verksamhet är att vara ägare till gruppen utan att tillhandahålla några andra tjänster till de företag de har andelar i, dvs. de varken förvaltar eller leder de andra enheterna (ENS 2010, punkterna 2.98 och 2.99).

| 4. | Investeringsfonder |
| --- | --- |

4.

Investeringsfonder

Investeringsfonder definieras i artikel 1 i denna förordning.

| 5. | Pensionsinstitut |
| --- | --- |

5.

Pensionsinstitut

Delsektorn pensionsinstitut (S.129) består av alla finansiella bolag och kvasibolag som främst ägnar sig åt finansiell förmedling som en följd av spridning av sociala risker och de försäkrade personernas behov (social försäkring). Pensionsinstitut ger i sin egenskap av sociala försäkringssystem en inkomst efter pensionering och ofta förmåner vid dödsfall eller invaliditet (ENS 2010, punkterna 2.105–2.110). Sociala trygghetsfonder som omfattas av sektorn offentlig förvaltning exkluderas.

| 6. | Icke-finansiella företag |
| --- | --- |

6.

Icke-finansiella företag

Sektorn icke-finansiella bolag (S.11) består av institutionella enheter som är självständiga juridiska enheter och marknadsproducenter och vars primära verksamhet är att producera varor och icke-finansiella tjänster. Denna sektor omfattar också icke-finansiella kvasibolag (ENS 2010, punkterna 2.45–2.50).

| 7. | Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer |
| --- | --- |

7.

Hushåll + hushållens icke-vinstdrivande organisationer

Hushållssektorn (S.14) består av individer eller grupper av individer, såväl i egenskap av konsumenter som företagare, som producerar varor samt icke-finansiella och finansiella tjänster för marknaden (marknadsproducenter), förutsatt att produktionen av varor och tjänster inte utförs av separata enheter som behandlas som kvasibolag. Här ingår också individer eller grupper av individer som producerar varor och icke-finansiella tjänster uteslutande för egen slutlig användning. Hushållssektorn inkluderar enmansföretag och företag med delägare utan juridisk status – andra än de som behandlas som kvasibolag – som är marknadsproducenter (ENS 2010, punkterna 2.118–2.128).

Sektorn hushållens icke-vinstdrivande organisationer (S.15) består av icke-vinstdrivande organisationer som är separata juridiska enheter, som betjänar hushåll och som är privata icke-marknadsproducenter. Deras huvudsakliga resurser är frivilliga bidrag kontant eller in natura från hushåll i deras egenskap av konsumenter, betalningar från offentliga förvaltningen och kapitalinkomst (ENS 2010, punkterna 2.129 och 2.130).

DEL 5

Beskrivningar av finansiella transaktioner och omvärderingar inom ramen för denna förordning

| 1. | Finansiella transaktioner mäts i form av skillnaden mellan stockuppgifterna vid rapporteringsperiodens slut, från vilken effekterna av sådana förändringar som beror på ”justeringar för omvärderingar” (till följd av pris- och växelkursförändringar) och ”omklassificeringar och andra justeringar” tas bort. ECB behöver statistiska uppgifter för att sammanställa uppgifter om finansiella transaktioner i form av justeringar som omfattar ”omklassificeringar och andra justeringar” samt ”pris- och växelkursförändringar”. |
| --- | --- |

1.

Finansiella transaktioner mäts i form av skillnaden mellan stockuppgifterna vid rapporteringsperiodens slut, från vilken effekterna av sådana förändringar som beror på ”justeringar för omvärderingar” (till följd av pris- och växelkursförändringar) och ”omklassificeringar och andra justeringar” tas bort. ECB behöver statistiska uppgifter för att sammanställa uppgifter om finansiella transaktioner i form av justeringar som omfattar ”omklassificeringar och andra justeringar” samt ”pris- och växelkursförändringar”.

| 2. | ”Pris- och växelkursförändringar” avser förändringar i värderingen av tillgångar/skulder som härrör antingen från förändringar i priset till vilket tillgångar/skulder noteras eller handlas, eller från växelkursförändringar som påverkar värdena, uttryckta i euro, av tillgångarna och skulderna som är denominerade i utländsk valuta. I prisförändringarna ingår förändringar som uppkommer över tiden i värdet av stockuppgifter vid periodens slut på grund av förändringar i det referensvärde till vilket de registreras, dvs. möjliga vinster/förluster. Växelkursrörelser gentemot euron som sker mellan rapporteringstillfällena vid slutet av perioden ger också upphov till förändringar i värdet av tillgångar/skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa ändringar representerar vinst/förlust av innehav och inte härrör från finansiella transaktioner, måste dessa effekter tas bort från uppgifterna om de finansiella transaktionerna. I princip beaktar ”pris- och växelkursförändringar” också värderingsförändringar som härrör från transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade förluster/vinster, det finns dock varierande nationell praxis i detta hänseende. |
| --- | --- |

2.

”Pris- och växelkursförändringar” avser förändringar i värderingen av tillgångar/skulder som härrör antingen från förändringar i priset till vilket tillgångar/skulder noteras eller handlas, eller från växelkursförändringar som påverkar värdena, uttryckta i euro, av tillgångarna och skulderna som är denominerade i utländsk valuta. I prisförändringarna ingår förändringar som uppkommer över tiden i värdet av stockuppgifter vid periodens slut på grund av förändringar i det referensvärde till vilket de registreras, dvs. möjliga vinster/förluster. Växelkursrörelser gentemot euron som sker mellan rapporteringstillfällena vid slutet av perioden ger också upphov till förändringar i värdet av tillgångar/skulder i utländsk valuta när de uttrycks i euro. Eftersom dessa ändringar representerar vinst/förlust av innehav och inte härrör från finansiella transaktioner, måste dessa effekter tas bort från uppgifterna om de finansiella transaktionerna. I princip beaktar ”pris- och växelkursförändringar” också värderingsförändringar som härrör från transaktioner i tillgångar/skulder, dvs. realiserade förluster/vinster, det finns dock varierande nationell praxis i detta hänseende.

---

(1)  Europeiska centralbankens riktlinje ECB/2011/23 av den 9 december 2011 om Europeiska centralbankens krav på statistikrapportering inom området extern statistik (EUT L 65, 3.3.2012, s. 1).

(2)  Mars 2007, finns på ECB:s webbplats https://www.ecb.europa.eu/

---

BILAGA III

MINIMISTANDARDER SOM SKA TILLÄMPAS AV DEN FAKTISKA UPPGIFTSLÄMNANDE POPULATIONEN

Uppgiftslämnarna ska tillämpa nedanstående minimistandarder för att uppfylla Europeiska centralbankens (ECB:s) rapporteringskrav.

| 1. | Minimistandarder för uppgiftsöverföring:






  a) | Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- | --- |

1.

Minimistandarder för uppgiftsöverföring:

a)

Rapporteringen ska ske snabbt och inom de tidsramar som fastställs av den berörda nationella centralbanken.

| b) | Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken. |
| --- | --- |

b)

Statistikrapporterna ska till form och uppställning följa de tekniska rapporteringskrav som fastställts av den berörda nationella centralbanken.

| c) | Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnaren ska lämna uppgift om en eller flera kontaktpersoner till berörd nationell centralbank.

| d) | De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas. |
| --- | --- |

d)

De tekniska specifikationerna för uppgiftsöverföringen till den berörda nationella centralbanken ska följas.

| e) | När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper måste uppgiftslämnarna, på begäran av den relevanta nationella centralbanken, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars värdepapperskoder antingen är felaktiga eller inte finns officiellt tillgängliga. |
| --- | --- |

e)

När det gäller rapportering värdepapper för värdepapper måste uppgiftslämnarna, på begäran av den relevanta nationella centralbanken, tillhandahålla de ytterligare uppgifter (t.ex. emittentens namn, emissionsdag) som behövs för att identifiera de värdepapper vars värdepapperskoder antingen är felaktiga eller inte finns officiellt tillgängliga.

| 2. | Minimistandarder för noggrannhet:






  a) | De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska de olika delsummorna motsvara totalsummorna). |
| --- | --- | --- |

2.

Minimistandarder för noggrannhet:

a)

De statistiska uppgifterna ska vara exakta. Uppgifterna ska stämma linjärt (t.ex. ska de olika delsummorna motsvara totalsummorna).

| b) | Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade uppgifter implicerar. |
| --- | --- |

b)

Uppgiftslämnarna ska kunna lämna information om den utveckling som inrapporterade uppgifter implicerar.

| c) | De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Eventuella luckor ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt. |
| --- | --- |

c)

De statistiska uppgifterna måste vara fullständiga och får inte innehålla fortlöpande och strukturella luckor. Eventuella luckor ska påpekas och förklaras för den berörda nationella centralbanken, och i förekommande fall rättas till snarast möjligt.

| d) | Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter. |
| --- | --- |

d)

Uppgiftslämnarna ska tillämpa de enheter, de avrundningsregler och de decimaler som föreskrivits av den berörda nationella centralbanken för den tekniska överföringen av uppgifter.

| 3. | Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:






  a) | Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen. |
| --- | --- | --- |

3.

Minimistandarder för begreppsmässig överensstämmelse:

a)

Statistiken ska överensstämma med definitioner och klassificeringar i den här förordningen.

| b) | Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning. |
| --- | --- |

b)

Vid avvikande definitioner och klassificeringar ska uppgiftslämnarna regelbundet följa upp och kvantifiera skillnaderna mellan använda mått och måtten enligt denna förordning.

| c) | Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period. |
| --- | --- |

c)

Uppgiftslämnarna ska kunna förklara brott i överförda uppgifter jämfört med uppgifterna för föregående period.

| 4. | Minimistandarder för revidering:
  De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter. |
| --- | --- |

4.

Minimistandarder för revidering:

De revideringsprinciper och -rutiner som fastställts av ECB och den berörda nationella centralbanken ska följas. Avvikelser från normala revideringsförfaranden ska förklaras i noter.

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/77 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/77

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1375/2014

av den 10 december 2014

om ändring av förordning (EU) nr 1071/2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33)

(ECB/2014/51)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 5,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2533/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens insamling av statistiska uppgifter (1), särskilt artiklarna 5.1 och 6.4,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (2), särskilt artikel 6.4,

med beaktande av Europeiska kommissionens yttrande, och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 19.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får ECB-rådet fastställa regler för att beräkna och fastställa de minimireserver som krävs. Närmare uppgifter om tillämpningen av minimireserver anges i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 19.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får ECB-rådet fastställa regler för att beräkna och fastställa de minimireserver som krävs. Närmare uppgifter om tillämpningen av minimireserver anges i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).

| (2) | Den 3 juli 2014 beslöt ECB-rådet att dess penningpolitiska möten från och med den 1 januari 2015 ska hållas var sjätte vecka, i stället för var fjärde vecka som tidigare, samt att uppfyllandeperioderna därmed också ska förlängas från fyra till sex veckor. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 juli 2014 beslöt ECB-rådet att dess penningpolitiska möten från och med den 1 januari 2015 ska hållas var sjätte vecka, i stället för var fjärde vecka som tidigare, samt att uppfyllandeperioderna därmed också ska förlängas från fyra till sex veckor.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) är uppfyllandeperioden den period för vilken uppfyllande av kassakravet beräknas och under vilken kassakravsmedel måste hållas på kassakravskonton. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) är uppfyllandeperioden den period för vilken uppfyllande av kassakravet beräknas och under vilken kassakravsmedel måste hållas på kassakravskonton.

| (4) | Att uppfyllandeperiodernas längd förändras påverkar inte beräkningen av beloppet för de minimikrav som ska uppfyllas under en uppfyllandeperiod av institut som omfattas av fullständiga rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Liksom tidigare ska dessa institut beräkna kassakravsbasen för en viss uppfyllandeperiod på grundval av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som avser den månad som infaller två månader före den månad under vilken uppfyllandeperioden börjar. Uppfyllandeperiodernas förändrade längd påverkar däremot beräkningen av minimireserverna för institut som rapporterar uppgifter kvartalsvis i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), eftersom kvartalsperioden nu kommer att omfatta två uppfyllandeperioder. |
| --- | --- |

(4)

Att uppfyllandeperiodernas längd förändras påverkar inte beräkningen av beloppet för de minimikrav som ska uppfyllas under en uppfyllandeperiod av institut som omfattas av fullständiga rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Liksom tidigare ska dessa institut beräkna kassakravsbasen för en viss uppfyllandeperiod på grundval av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som avser den månad som infaller två månader före den månad under vilken uppfyllandeperioden börjar. Uppfyllandeperiodernas förändrade längd påverkar däremot beräkningen av minimireserverna för institut som rapporterar uppgifter kvartalsvis i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), eftersom kvartalsperioden nu kommer att omfatta två uppfyllandeperioder.

| (5) | Mot bakgrund av detta bör förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ändras. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av detta bör förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändring

Artikel 12.2 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) ska ersättas med följande:

”2.   Kassakravsbasen för två uppfyllandeperioder för de ’tail’-klassificerade instituten ska beräknas på kvartalsdata enligt ställningen vid utgången av det kvartal som samlas in av de nationella centralbankerna senast 28 arbetsdagar efter utgången av det kvartal som statistiken avser.”

Artikel 2

Slutbestämmelse

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Utfärdad i Frankfurt am Main den 10 december 2014.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 8.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 1.

2

(3)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (ECB/2003/9) (EUT L 250, 2.10.2003, s. 10).

3

(4)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

4

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/79 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/79

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS FÖRORDNING (EU) nr 1376/2014

av den 10 december 2014

om ändring av förordning (EG) nr 1745/2003 om tillämpningen av minimireserver (kassakrav) (ECB/2003/9)

(ECB/2014/52)

ECB-RÅDET HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, särskilt artikel 19.1,

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2531/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens tillämpning av minimireserver (1),

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2532/98 av den 23 november 1998 om Europeiska centralbankens befogenhet att förelägga sanktioner (2), och

av följande skäl:

| (1) | Enligt artikel 19.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får ECB-rådet fastställa regler för att beräkna och fastställa de minimireserver som krävs. Närmare uppgifter om tillämpningen av minimireserver anges i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) (3). |
| --- | --- |

(1)

Enligt artikel 19.1 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken får ECB-rådet fastställa regler för att beräkna och fastställa de minimireserver som krävs. Närmare uppgifter om tillämpningen av minimireserver anges i Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) (3).

| (2) | Den 3 juli 2014 beslöt ECB-rådet att dess penningpolitiska möten från och med den 1 januari 2015 skulle hållas var sjätte vecka, i stället för var fjärde vecka som tidigare, samt att uppfyllandeperioderna därmed också skulle förlängas från fyra till sex veckor. |
| --- | --- |

(2)

Den 3 juli 2014 beslöt ECB-rådet att dess penningpolitiska möten från och med den 1 januari 2015 skulle hållas var sjätte vecka, i stället för var fjärde vecka som tidigare, samt att uppfyllandeperioderna därmed också skulle förlängas från fyra till sex veckor.

| (3) | Enligt förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) är uppfyllandeperioden den period för vilken uppfyllande av kassakravet beräknas och under vilken kassakravsmedel måste hållas på kassakravskonton. |
| --- | --- |

(3)

Enligt förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) är uppfyllandeperioden den period för vilken uppfyllande av kassakravet beräknas och under vilken kassakravsmedel måste hållas på kassakravskonton.

| (4) | Att uppfyllandeperiodernas längd har förändrats påverkar inte beräkningen av beloppet för de minimikrav som ska uppfyllas under en uppfyllandeperiod av institut som omfattas av fullständiga rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Liksom tidigare ska dessa institut beräkna kassakravsbasen för en viss uppfyllandeperiod på grundval av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som avser den månad som infaller två månader före den månad under vilken uppfyllandeperioden börjar. Uppfyllandeperiodernas förändrade längd påverkar däremot beräkningen av minimireserver för institut som rapporterar uppgifter kvartalsvis i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), eftersom kvartalsperioden nu kommer att omfatta två uppfyllandeperioder. |
| --- | --- |

(4)

Att uppfyllandeperiodernas längd har förändrats påverkar inte beräkningen av beloppet för de minimikrav som ska uppfyllas under en uppfyllandeperiod av institut som omfattas av fullständiga rapporteringskrav enligt Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Liksom tidigare ska dessa institut beräkna kassakravsbasen för en viss uppfyllandeperiod på grundval av uppgifter enligt förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) som avser den månad som infaller två månader före den månad under vilken uppfyllandeperioden börjar. Uppfyllandeperiodernas förändrade längd påverkar däremot beräkningen av minimireserver för institut som rapporterar uppgifter kvartalsvis i enlighet med förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33), eftersom kvartalsperioden nu kommer att omfatta två uppfyllandeperioder.

| (5) | Mot bakgrund av detta bör förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) ändras. |
| --- | --- |

(5)

Mot bakgrund av detta bör förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) ändras.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Ändringar

Förordning (EG) nr 1745/2003 (ECB/2003/9) ska ändras på följande sätt:

| 1. | Artikel 3.4 ska ersättas med följande:
  ”4.   För institut som har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (5) (’tail’-klassificerade institut) ska kassakravsbasen beräknas för två på varandra följande uppfyllandeperioder med början från den uppfyllandeperiod som inleds den tredje månaden efter ett kvartalsslut, på grundval av kvartalsslutsuppgifter som lämnats i enlighet med del 1 punkt 4 i bilaga III till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Dessa institut ska anmäla sina kassakrav i enlighet med artikel 5. |
| --- | --- |

1.

Artikel 3.4 ska ersättas med följande:

”4.   För institut som har beviljats undantag enligt artikel 9.1 i Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33) (5) (’tail’-klassificerade institut) ska kassakravsbasen beräknas för två på varandra följande uppfyllandeperioder med början från den uppfyllandeperiod som inleds den tredje månaden efter ett kvartalsslut, på grundval av kvartalsslutsuppgifter som lämnats i enlighet med del 1 punkt 4 i bilaga III till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). Dessa institut ska anmäla sina kassakrav i enlighet med artikel 5.

| 2. | Artikel 7.1 ska ersättas med följande:
  ”1.   Förutsatt att ECB-rådet inte beslutar att ändra tidsschemat i enlighet med andra stycket ska uppfyllandeperioden inledas på avvecklingsdagen för den huvudsakliga refinansieringstransaktion som följer på det rådsmöte vid vilket utvärderingen av penningpolitiken avses ske. ECB:s direktion ska senast tre månader före början på varje kalenderår offentliggöra ett tidsschema för uppfyllandeperioderna. Tidsschemat ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på ECB:s och de deltagande NCB:ernas webbplatser.” |
| --- | --- |

2.

Artikel 7.1 ska ersättas med följande:

”1.   Förutsatt att ECB-rådet inte beslutar att ändra tidsschemat i enlighet med andra stycket ska uppfyllandeperioden inledas på avvecklingsdagen för den huvudsakliga refinansieringstransaktion som följer på det rådsmöte vid vilket utvärderingen av penningpolitiken avses ske. ECB:s direktion ska senast tre månader före början på varje kalenderår offentliggöra ett tidsschema för uppfyllandeperioderna. Tidsschemat ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning och på ECB:s och de deltagande NCB:ernas webbplatser.”

| 3. | I artiklarna 3.1, 3.3, 4.1, 5.5, 10.6, 11, 13a.1 b ska hänvisningen till förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

3.

I artiklarna 3.1, 3.3, 4.1, 5.5, 10.6, 11, 13a.1 b ska hänvisningen till förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 4. | I artiklarna 5.3 och 13.4 ska hänvisningen till artikel 5 i förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till artikel 6 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

4.

I artiklarna 5.3 och 13.4 ska hänvisningen till artikel 5 i förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till artikel 6 i förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

| 5. | I artikel 13.2 ska hänvisningen till bilaga II till förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till bilaga III till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33). |
| --- | --- |

5.

I artikel 13.2 ska hänvisningen till bilaga II till förordning (EG) nr 2423/2001 (ECB/2001/13) ersättas med en hänvisning till bilaga III till förordning (EU) nr 1071/2013 (ECB/2013/33).

Artikel 2

Slutbestämmelse

Denna förordning träder i kraft dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Utfärdad i Frankfurt am Main den 10 december 2014.

På ECB-rådets vägnar

Mario DRAGHI

ECB:s ordförande

---

(1)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 1.

1

(2)  EGT L 318, 27.11.1998, s. 4.

2

(3)  Europeiska centralbankens förordning (EG) nr 1745/2003 av den 12 september 2003 om tillämpningen av minimireserver (ECB/2003/9) (EUT L 250, 2.10.2003, s. 10).

3

(4)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).

4

(5)  Europeiska centralbankens förordning (EU) nr 1071/2013 av den 24 september 2013 om de monetära finansinstitutens balansräkningar (ECB/2013/33) (EUT L 297, 7.11.2013, s. 1).”

5

---

DIREKTIV

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/81 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/81

---

KOMMISSIONENS DIREKTIV 2014/110/EU

av den 17 december 2014

om ändring av direktiv 2004/33/EG vad gäller kriterier för tillfällig avstängning från blodgivning av allogena givare

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/98/EG av den 27 januari 2003 om fastställande av kvalitets- och säkerhetsnormer för insamling, kontroll, framställning, förvaring och distribution av humanblod och blodkomponenter och om ändring av direktiv 2001/83/EG (1), särskilt artikel 29 andra stycket led d, och

av följande skäl:

| (1) | I punkt 2.2 i bilaga III till kommissionens direktiv 2004/33/EG (2) fastställs kriterier för tillfällig avstängning av givare med en infektionssjukdom eller givare som har lämnat ett område där en infektionssjukdom förekommer. |
| --- | --- |

(1)

I punkt 2.2 i bilaga III till kommissionens direktiv 2004/33/EG (2) fastställs kriterier för tillfällig avstängning av givare med en infektionssjukdom eller givare som har lämnat ett område där en infektionssjukdom förekommer.

| (2) | I punkt 2.2.1 i bilaga III till direktiv 2004/33/EG fastställs en avstängningsperiod för potentiella givare på 28 dagar efter det att denne har lämnat ett område med fall av pågående överföring av West Nile-virus (WNV) till människor. |
| --- | --- |

(2)

I punkt 2.2.1 i bilaga III till direktiv 2004/33/EG fastställs en avstängningsperiod för potentiella givare på 28 dagar efter det att denne har lämnat ett område med fall av pågående överföring av West Nile-virus (WNV) till människor.

| (3) | Nya vetenskapliga rön har visat att en tillfällig avstängning av potentiella givare inte behövs om det har genomförts en nukleinsyrabaserad test (NAT) med negativt resultat. |
| --- | --- |

(3)

Nya vetenskapliga rön har visat att en tillfällig avstängning av potentiella givare inte behövs om det har genomförts en nukleinsyrabaserad test (NAT) med negativt resultat.

| (4) | Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att använda ett sådant test om de vill ersätta kriterierna för tillfällig avstängning. |
| --- | --- |

(4)

Medlemsstaterna bör därför ges möjlighet att använda ett sådant test om de vill ersätta kriterierna för tillfällig avstängning.

| (5) | De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2002/98/EG. |
| --- | --- |

(5)

De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från den kommitté som inrättats genom direktiv 2002/98/EG.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det kriterium för avstängning som gäller för West Nile-virus och som anges i tabellen (andra kolumnen, sista raden) i punkt 2.2.1 i bilaga III till direktiv 2004/33/EG ska ersättas med följande:

”28 dagar efter att ha lämnat ett riskområde för lokalt förvärvat West Nile-virus om inte en individuell nukleinsyrabaserad test (NAT) är negativ”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2015 sätta i kraft de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska till kommissionen genast överlämna texten till dessa bestämmelser.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft den tjugonde dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdad i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 33, 8.2.2003, s. 30.

1

(2)  Kommissionens direktiv 2004/33/EG av den 22 mars 2004 om genomförande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/98/EG i fråga om vissa tekniska krav på blod och blodkomponenter (EUT L 91, 30.3.2004, s. 25).

2

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/83 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/83

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEDIREKTIV 2014/111/EU

av den 17 december 2014

om ändring av direktiv 2009/15/EG vad gäller Internationella sjöfartsorganisationens (IMO) antagande av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll

(Text av betydelse för EES)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA DIREKTIV

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/15/EG av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg och för sjöfartsadministrationernas verksamhet i förbindelse därmed (1), särskilt artikel 7.2 andra meningen,

i enlighet med det förfarande för kontroll av överensstämmelse som fastställs i artikel 5 i Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2099/2002 om inrättande av en kommitté för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) (2), och

av följande skäl:

| (1) | I enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2099/2002 ska medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att i förekommande fall fastställa en gemensam ståndpunkt eller strategi i behöriga internationella forum för att minska risken för en konflikt mellan unionens sjöfartslagstiftning och internationella instrument. |
| --- | --- |

(1)

I enlighet med artikel 5.1 i förordning (EG) nr 2099/2002 ska medlemsstaterna och kommissionen samarbeta för att i förekommande fall fastställa en gemensam ståndpunkt eller strategi i behöriga internationella forum för att minska risken för en konflikt mellan unionens sjöfartslagstiftning och internationella instrument.

| (2) | Tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 (3) utgör direktiv 2009/15/EG en sammanhängande rättsakt där erkända organisationers verksamhet regleras på ett enhetligt sätt enligt samma principer och definitioner. I artikel 3.2 i direktiv 2009/15/EG fastställs att om en medlemsstat beslutar att med avseende på fartyg som seglar under dess flagg bemyndiga en organisation att utföra inspektioner och besiktningar avseende föreskrivna certifikat, ska den anförtro dessa uppgifter endast åt en erkänd organisation vilken enligt artikel 2 g i direktivet är en organisation som har erkänts i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009. Därför påverkas båda rättsakter av de bestämmelser enligt vilka de berörda organisationerna erkänns. |
| --- | --- |

(2)

Tillsammans med Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 (3) utgör direktiv 2009/15/EG en sammanhängande rättsakt där erkända organisationers verksamhet regleras på ett enhetligt sätt enligt samma principer och definitioner. I artikel 3.2 i direktiv 2009/15/EG fastställs att om en medlemsstat beslutar att med avseende på fartyg som seglar under dess flagg bemyndiga en organisation att utföra inspektioner och besiktningar avseende föreskrivna certifikat, ska den anförtro dessa uppgifter endast åt en erkänd organisation vilken enligt artikel 2 g i direktivet är en organisation som har erkänts i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009. Därför påverkas båda rättsakter av de bestämmelser enligt vilka de berörda organisationerna erkänns.

| (3) | Med termen internationella konventioner enligt definitionen i artikel 2 d i direktiv 2009/15/EG avses den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (nedan kallad Solas-konventionen) utom kapitel XI-2 i dess bilaga, den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 (nedan kallad lastlinjekonventionen) och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (nedan kallad Marpol-konventionen), inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär i alla medlemsstater, i uppdaterad version |
| --- | --- |

(3)

Med termen internationella konventioner enligt definitionen i artikel 2 d i direktiv 2009/15/EG avses den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (nedan kallad Solas-konventionen) utom kapitel XI-2 i dess bilaga, den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 (nedan kallad lastlinjekonventionen) och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (nedan kallad Marpol-konventionen), inklusive protokoll och ändringar till dessa, samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär i alla medlemsstater, i uppdaterad version

| (4) | IMO:s församling antog vid sitt 28:e möte en genomförandekod för IMO-instrument (III-koden), vilket framgår av IMO:s resolution A.1070(28) av den 4 december 2013, samt ändringar av lastlinjekonventionen för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna, vilket anges i IMO:s resolution A.1083(28) av den 4 december 2013. |
| --- | --- |

(4)

IMO:s församling antog vid sitt 28:e möte en genomförandekod för IMO-instrument (III-koden), vilket framgår av IMO:s resolution A.1070(28) av den 4 december 2013, samt ändringar av lastlinjekonventionen för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna, vilket anges i IMO:s resolution A.1083(28) av den 4 december 2013.

| (5) | IMO:s kommitté för skydd av den marina miljön (MEPC) antog vid sitt 66:e möte ändringar av 1978 års protokoll till Marpol-konventionen, vilket anges i resolution MEPC.246(66) av den 4 april 2014 och 1997 års protokoll till Marpol-konventionen, ändrad genom 1978 års tillhörande protokoll, vilket anges i resolution MEPC.247(66) av den 4 april 2014, för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna. |
| --- | --- |

(5)

IMO:s kommitté för skydd av den marina miljön (MEPC) antog vid sitt 66:e möte ändringar av 1978 års protokoll till Marpol-konventionen, vilket anges i resolution MEPC.246(66) av den 4 april 2014 och 1997 års protokoll till Marpol-konventionen, ändrad genom 1978 års tillhörande protokoll, vilket anges i resolution MEPC.247(66) av den 4 april 2014, för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna.

| (6) | IMO:s sjösäkerhetskommitté (MSC) antog vid sitt 93:e möte ändringar av Solas-konventionen, vilket anges i resolution MSC.366(93) av den 22 maj 2014 och 1988 års protokoll till lastlinjekonventionen, vilket anges i resolution MSC.375(93) av den 22 maj 2014, för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna. |
| --- | --- |

(6)

IMO:s sjösäkerhetskommitté (MSC) antog vid sitt 93:e möte ändringar av Solas-konventionen, vilket anges i resolution MSC.366(93) av den 22 maj 2014 och 1988 års protokoll till lastlinjekonventionen, vilket anges i resolution MSC.375(93) av den 22 maj 2014, för att göra III-koden obligatorisk, tillsammans med ett åtföljande system för kontroll av flaggstaterna.

| (7) | Vid det 65:e mötet för kommittén för skydd av den marina miljön och det 92:a mötet för sjösäkerhetskommittén antogs IMO-koden för erkända organisationer (RO-koden), vilket anges i resolution MSC.349(92) av den 21 juni 2013. |
| --- | --- |

(7)

Vid det 65:e mötet för kommittén för skydd av den marina miljön och det 92:a mötet för sjösäkerhetskommittén antogs IMO-koden för erkända organisationer (RO-koden), vilket anges i resolution MSC.349(92) av den 21 juni 2013.

| (8) | Vid sitt 65:e möte antog kommittén för skydd av den marina miljön ändringar av 1978 års protokoll till Marpol-konventionen för att göra RO-koden obligatorisk, vilket anges i resolution MEPC.238(65) av den 17 maj 2013. |
| --- | --- |

(8)

Vid sitt 65:e möte antog kommittén för skydd av den marina miljön ändringar av 1978 års protokoll till Marpol-konventionen för att göra RO-koden obligatorisk, vilket anges i resolution MEPC.238(65) av den 17 maj 2013.

| (9) | Vid sitt 92:a möte antog sjösäkerhetskommittén ändringar av Solas-konventionen och 1988 års protokoll till lastlinjekonventionen för att göra RO-koden obligatorisk, vilket anges i resolutionerna MSC.350(92) och MSC.356(92) av den 21 juni 2013. |
| --- | --- |

(9)

Vid sitt 92:a möte antog sjösäkerhetskommittén ändringar av Solas-konventionen och 1988 års protokoll till lastlinjekonventionen för att göra RO-koden obligatorisk, vilket anges i resolutionerna MSC.350(92) och MSC.356(92) av den 21 juni 2013.

| (10) | III-koden och RO-koden förväntas därför träda i kraft mellan den 1 januari 2015 och den 1 januari 2018 i enlighet med tillämpliga regler för antagande, ratificering och ikraftträdande av ändringar enligt de berörda IMO-konventionerna. |
| --- | --- |

(10)

III-koden och RO-koden förväntas därför träda i kraft mellan den 1 januari 2015 och den 1 januari 2018 i enlighet med tillämpliga regler för antagande, ratificering och ikraftträdande av ändringar enligt de berörda IMO-konventionerna.

| (11) | Den 13 maj 2013 antog rådet rådets beslut 2013/268/EU om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) i fråga om antagandet av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (4). I enlighet med artikel 5 i det beslutet bemyndigade rådet medlemsstaterna att ge sitt samtycke till att vara bundna, i unionens intresse och med förbehåll för den förklaring som anges i bilagan till det beslutet, av de ändringar som avses i skäl 4–9 i detta direktiv. |
| --- | --- |

(11)

Den 13 maj 2013 antog rådet rådets beslut 2013/268/EU om den ståndpunkt som ska intas på Europeiska unionens vägnar i Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) i fråga om antagandet av vissa koder och tillhörande ändringar av vissa konventioner och protokoll (4). I enlighet med artikel 5 i det beslutet bemyndigade rådet medlemsstaterna att ge sitt samtycke till att vara bundna, i unionens intresse och med förbehåll för den förklaring som anges i bilagan till det beslutet, av de ändringar som avses i skäl 4–9 i detta direktiv.

| (12) | I den förklaring som fogats till rådets beslut 2013/268/EU anges att medlemsstaterna anser att III-koden och RO-koden innehåller ett antal minimikrav för vilka länder kan, beroende på vad som är tillämpligt, utarbeta och förbättra den ökade sjösäkerheten och skyddet av miljön. |
| --- | --- |

(12)

I den förklaring som fogats till rådets beslut 2013/268/EU anges att medlemsstaterna anser att III-koden och RO-koden innehåller ett antal minimikrav för vilka länder kan, beroende på vad som är tillämpligt, utarbeta och förbättra den ökade sjösäkerheten och skyddet av miljön.

| (13) | Det anges också att ingenting i III-koden eller RO-koden på något sätt ska anses begränsa eller hindra fullgörandet av medlemsstaternas skyldigheter enligt EU:s lagstiftning när det gäller definitionen av ”föreskrivna certifikat” och ”klasscertifikat”, tillämpningsområdet för de skyldigheter och kriterier som fastställts för erkända organisationer och de förpliktelser som åvilar Europeiska kommissionen vid erkännande, bedömning och, i tillämpliga fall, införande av korrigerande åtgärder eller sanktioner för de erkända organisationerna. I samma förklaring anges att vid en IMO-revision kommer medlemsstaterna att göra ett uttalande om att endast överensstämmelsen med bestämmelserna i de relevanta internationella konventioner som medlemsstaterna har godkänt, däribland vad gäller denna förklaring, ska verifieras. |
| --- | --- |

(13)

Det anges också att ingenting i III-koden eller RO-koden på något sätt ska anses begränsa eller hindra fullgörandet av medlemsstaternas skyldigheter enligt EU:s lagstiftning när det gäller definitionen av ”föreskrivna certifikat” och ”klasscertifikat”, tillämpningsområdet för de skyldigheter och kriterier som fastställts för erkända organisationer och de förpliktelser som åvilar Europeiska kommissionen vid erkännande, bedömning och, i tillämpliga fall, införande av korrigerande åtgärder eller sanktioner för de erkända organisationerna. I samma förklaring anges att vid en IMO-revision kommer medlemsstaterna att göra ett uttalande om att endast överensstämmelsen med bestämmelserna i de relevanta internationella konventioner som medlemsstaterna har godkänt, däribland vad gäller denna förklaring, ska verifieras.

| (14) | Inom unionens rättsordning innehåller direktiv 2009/15/EG och förordning (EG) nr 391/2009 hänvisningar till de ”internationella konventioner” som beskrivs i skäl 3. Inom denna ram införs ändringar av IMO:s konventioner automatiskt i unionslagstiftningen samtidigt som de träder i kraft på internationell nivå, däribland de tillhörande koder som har tvingande karaktär, som t.ex. III-koden och RO-koden, som därför utgör en del av IMO:s instrument som är relevanta vid tillämpningen av direktiv 2009/15/EG. |
| --- | --- |

(14)

Inom unionens rättsordning innehåller direktiv 2009/15/EG och förordning (EG) nr 391/2009 hänvisningar till de ”internationella konventioner” som beskrivs i skäl 3. Inom denna ram införs ändringar av IMO:s konventioner automatiskt i unionslagstiftningen samtidigt som de träder i kraft på internationell nivå, däribland de tillhörande koder som har tvingande karaktär, som t.ex. III-koden och RO-koden, som därför utgör en del av IMO:s instrument som är relevanta vid tillämpningen av direktiv 2009/15/EG.

| (15) | Ändringar av internationella konventioner kan dock undantas från räckvidden för EU:s sjöfartslagstiftning i enlighet med förfarandet för kontroll av överensstämmelse om de uppfyller minst ett av de två kriterier som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 2099/2002. |
| --- | --- |

(15)

Ändringar av internationella konventioner kan dock undantas från räckvidden för EU:s sjöfartslagstiftning i enlighet med förfarandet för kontroll av överensstämmelse om de uppfyller minst ett av de två kriterier som anges i artikel 5.2 i förordning (EG) nr 2099/2002.

| (16) | Kommissionen utvärderade ändringarna av IMO-konventionerna i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2099/2002 och fastställde att det finns ett antal avvikelser mellan å ena sidan III-koden och RO-koden, samt å andra sidan direktiv 2009/15/EG och förordning (EG) nr 391/2009. |
| --- | --- |

(16)

Kommissionen utvärderade ändringarna av IMO-konventionerna i enlighet med artikel 5 i förordning (EG) nr 2099/2002 och fastställde att det finns ett antal avvikelser mellan å ena sidan III-koden och RO-koden, samt å andra sidan direktiv 2009/15/EG och förordning (EG) nr 391/2009.

| (17) | För det första anges i punkt 16.1 i del 2 i III-koden en minimiförteckning över resurser och processer som flaggstaterna måste fastställa, inklusive administrativa instruktioner som hänför sig bland annat till fartygsklasscertifikat, som krävs av flaggstaten, för att visa överensstämmelse med strukturella, mekaniska, elektriska och/eller andra krav i en internationell konvention som flaggstaten är part i eller med flaggstatens nationella bestämmelser. Såsom anges i skäl 21 nedan skiljer dock unionslagstiftningen mellan föreskrivna certifikat och klasscertifikat. De senare är dokument av privat karaktär och utfärdas varken av en flaggstat eller på en flaggstats vägnar. Denna bestämmelse i III-koden hänvisar i själva verket till Solas-konventionen kapitel II-1 del A-1 regel 3-1, där det anges att fartyg ska utformas, byggas och underhållas i överensstämmelse med de strukturella, mekaniska och elektriska krav som ställs av ett klassificeringssällskap som är erkänt av administrationen i enlighet med bestämmelserna i regel XI-1/1. 1. I Solas-konventionen identifieras tydligt fartyget eller dess juridiska ombud gentemot flaggstaten som föremål för detta krav. När en erkänd organisation agerar i egenskap av klassificeringssällskap utfärdar den dessutom fartygsklasscertifikat i enlighet med sina egna bestämmelser, förfaranden, villkor och privata avtalsarrangemang som flaggstaten inte är part i. Därför motsäger denna bestämmelse i III-koden avgränsningen mellan klasscertifikat och föreskrivna certifikat i den befintliga EU-lagstiftningen. |
| --- | --- |

(17)

För det första anges i punkt 16.1 i del 2 i III-koden en minimiförteckning över resurser och processer som flaggstaterna måste fastställa, inklusive administrativa instruktioner som hänför sig bland annat till fartygsklasscertifikat, som krävs av flaggstaten, för att visa överensstämmelse med strukturella, mekaniska, elektriska och/eller andra krav i en internationell konvention som flaggstaten är part i eller med flaggstatens nationella bestämmelser. Såsom anges i skäl 21 nedan skiljer dock unionslagstiftningen mellan föreskrivna certifikat och klasscertifikat. De senare är dokument av privat karaktär och utfärdas varken av en flaggstat eller på en flaggstats vägnar. Denna bestämmelse i III-koden hänvisar i själva verket till Solas-konventionen kapitel II-1 del A-1 regel 3-1, där det anges att fartyg ska utformas, byggas och underhållas i överensstämmelse med de strukturella, mekaniska och elektriska krav som ställs av ett klassificeringssällskap som är erkänt av administrationen i enlighet med bestämmelserna i regel XI-1/1. 1. I Solas-konventionen identifieras tydligt fartyget eller dess juridiska ombud gentemot flaggstaten som föremål för detta krav. När en erkänd organisation agerar i egenskap av klassificeringssällskap utfärdar den dessutom fartygsklasscertifikat i enlighet med sina egna bestämmelser, förfaranden, villkor och privata avtalsarrangemang som flaggstaten inte är part i. Därför motsäger denna bestämmelse i III-koden avgränsningen mellan klasscertifikat och föreskrivna certifikat i den befintliga EU-lagstiftningen.

| (18) | För det andra krävs det i punkt 18.1 i del 2 i III-koden att en flaggstat fastställer ”med avseende enbart på fartyg som har rätt att föra dess flagg”, att en erkänd organisation har tillräckliga resurser i fråga om teknik, ledarskap och forskning för att genomföra de uppgifter som den har anförtrotts. Däremot behandlas denna aspekt enligt unionslagstiftningen som ett krav för erkännande enligt kriterium A.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009, med avseende på hela flottan inom den berörda organisationens klass, utan åtskillnad baserad på flagg. Om denna bestämmelse i III-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle den begränsa tillämpningen av kriterium A.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009 till den erkända organisationens prestationer vad gäller enbart fartyg som för en medlemsstats flagg, i strid med de krav som för närvarande gäller. |
| --- | --- |

(18)

För det andra krävs det i punkt 18.1 i del 2 i III-koden att en flaggstat fastställer ”med avseende enbart på fartyg som har rätt att föra dess flagg”, att en erkänd organisation har tillräckliga resurser i fråga om teknik, ledarskap och forskning för att genomföra de uppgifter som den har anförtrotts. Däremot behandlas denna aspekt enligt unionslagstiftningen som ett krav för erkännande enligt kriterium A.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009, med avseende på hela flottan inom den berörda organisationens klass, utan åtskillnad baserad på flagg. Om denna bestämmelse i III-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle den begränsa tillämpningen av kriterium A.3 i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009 till den erkända organisationens prestationer vad gäller enbart fartyg som för en medlemsstats flagg, i strid med de krav som för närvarande gäller.

| (19) | För det tredje har det genom punkt 19 i del 2 i III-koden införts ett förbud för flaggstaten att bemyndiga de erkända organisationerna att i fråga om andra fartyg än de som har rätt att föra dess flagg tillämpa krav som avser bland annat deras klassificeringsregler, krav eller förfaranden. Enligt direktiv 2009/15/EG kan medlemsstaterna endast bemyndiga en organisation att agera på deras vägnar vad gäller att utfärda föreskrivna certifikat för deras respektive flotta om organisationen har godkänts och övervakas för detta ändamål i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009. Inom denna ram måste de erkända organisationernas relevanta verksamhet uppfylla vissa krav avseende hela den klassade flottan, oberoende av vilken flagg den för. Detta gäller de flesta av de kriterier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009 samt andra skyldigheter, i synnerhet artikel 10.4 i samma förordning. Om denna bestämmelse i III-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle den begränsa tillämpningen av befintliga krav på erkännande i förordning (EG) nr 391/2009, bland annat om de kan betraktas som regler, krav och förfaranden, till den erkända organisationens prestationer vad gäller enbart fartyg som för en medlemsstats flagg. |
| --- | --- |

(19)

För det tredje har det genom punkt 19 i del 2 i III-koden införts ett förbud för flaggstaten att bemyndiga de erkända organisationerna att i fråga om andra fartyg än de som har rätt att föra dess flagg tillämpa krav som avser bland annat deras klassificeringsregler, krav eller förfaranden. Enligt direktiv 2009/15/EG kan medlemsstaterna endast bemyndiga en organisation att agera på deras vägnar vad gäller att utfärda föreskrivna certifikat för deras respektive flotta om organisationen har godkänts och övervakas för detta ändamål i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009. Inom denna ram måste de erkända organisationernas relevanta verksamhet uppfylla vissa krav avseende hela den klassade flottan, oberoende av vilken flagg den för. Detta gäller de flesta av de kriterier som anges i bilaga I till förordning (EG) nr 391/2009 samt andra skyldigheter, i synnerhet artikel 10.4 i samma förordning. Om denna bestämmelse i III-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle den begränsa tillämpningen av befintliga krav på erkännande i förordning (EG) nr 391/2009, bland annat om de kan betraktas som regler, krav och förfaranden, till den erkända organisationens prestationer vad gäller enbart fartyg som för en medlemsstats flagg.

| (20) | För det fjärde definieras en ”erkänd organisation” i avsnitt 1.1 i del 2 i RO-koden som en organisation som utvärderats av en flaggstat och anses uppfylla kraven i del 2 i RO-koden. I artikel 2 g i direktiv 2009/15/EG fastställs det däremot att en erkänd organisation är ”en organisation som har erkänts i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009”. Mot bakgrund av kommissionens bedömning enligt skälen 21–23 förefaller flera bestämmelser i del 2 i RO-koden vara oförenliga med förordning (EG) nr 391/2009. Följaktligen uppfyller en erkänd organisation enligt definitionen i RO-koden inte alla krav i förordning (EG) nr 391/2009 och kan därför inte uppfylla definitionen av en erkänd organisation enligt unionslagstiftningen. |
| --- | --- |

(20)

För det fjärde definieras en ”erkänd organisation” i avsnitt 1.1 i del 2 i RO-koden som en organisation som utvärderats av en flaggstat och anses uppfylla kraven i del 2 i RO-koden. I artikel 2 g i direktiv 2009/15/EG fastställs det däremot att en erkänd organisation är ”en organisation som har erkänts i enlighet med förordning (EG) nr 391/2009”. Mot bakgrund av kommissionens bedömning enligt skälen 21–23 förefaller flera bestämmelser i del 2 i RO-koden vara oförenliga med förordning (EG) nr 391/2009. Följaktligen uppfyller en erkänd organisation enligt definitionen i RO-koden inte alla krav i förordning (EG) nr 391/2009 och kan därför inte uppfylla definitionen av en erkänd organisation enligt unionslagstiftningen.

| (21) | För det femte definieras ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster” i avsnitt 1.3 i del 2 i RO-koden som en enda kategori av verksamheter som en erkänd organisation har rätt att utföra på flaggstatens vägnar, däribland utfärdande av certifikat som avser både föreskrivna krav och klassificeringskrav. I definitionerna i artikel 2 i och 2 k i direktiv (EG) 2009/15/EG görs det däremot en tydlig åtskillnad mellan ”föreskrivna certifikat” som är certifikat som utfärdas av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med internationella konventioner och ”klasscertifikat” som är dokument som utfärdas av en erkänd organisation som i egenskap av klassificeringssällskap intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst i enlighet med de regler och förfaranden som har fastställts och offentliggjorts av den erkända organisationen. Enligt unionslagstiftningen är föreskrivna certifikat och klasscertifikat alltså separata och av olika karaktär. Föreskrivna certifikat har nämligen offentlig karaktär medan klasscertifikat har privat karaktär eftersom de utfärdas av ett klassificeringssällskap i enlighet med dess egna regler, förfaranden och villkor. Av detta följer att de klassificeringscertifikat som utfärdas av en erkänd organisation för ett fartyg för att intyga överensstämmelse med klassificeringsregler och förfaranden, bland annat vid kontroll av en flaggstat som bevis för överensstämmelse med Solas-konventionen kapitel II-I del A-1 regel 3-1, är dokument av rent privat natur som varken är en flaggstats handlingar eller handlingar som utförs på en flaggstats vägnar. I RO-koden anges det dock systematiskt att ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster” utförs av den erkända organisationen ”på uppdrag av flaggstaten” vilket motsäger den rättsliga åtskillnaden i unionslagstiftningen. Oberoende av denna motstridighet medför denna bestämmelse i RO-koden, om den godtas som norm i unionslagstiftningen, en uppenbar risk för att kraven på erkännande som anges i förordning (EG) nr 391/2009, och som hänför sig till hela organisationens verksamhet oberoende av flaggstat, inte längre kan genomföras inom EU. På grund av kopplingen mellan de två instrumenten som förklaras i skäl 2 är denna risk också relevant för direktiv 2009/15/EG. |
| --- | --- |

(21)

För det femte definieras ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster” i avsnitt 1.3 i del 2 i RO-koden som en enda kategori av verksamheter som en erkänd organisation har rätt att utföra på flaggstatens vägnar, däribland utfärdande av certifikat som avser både föreskrivna krav och klassificeringskrav. I definitionerna i artikel 2 i och 2 k i direktiv (EG) 2009/15/EG görs det däremot en tydlig åtskillnad mellan ”föreskrivna certifikat” som är certifikat som utfärdas av en flaggstat eller på dess vägnar i enlighet med internationella konventioner och ”klasscertifikat” som är dokument som utfärdas av en erkänd organisation som i egenskap av klassificeringssällskap intygar ett fartygs lämplighet för en viss användning eller tjänst i enlighet med de regler och förfaranden som har fastställts och offentliggjorts av den erkända organisationen. Enligt unionslagstiftningen är föreskrivna certifikat och klasscertifikat alltså separata och av olika karaktär. Föreskrivna certifikat har nämligen offentlig karaktär medan klasscertifikat har privat karaktär eftersom de utfärdas av ett klassificeringssällskap i enlighet med dess egna regler, förfaranden och villkor. Av detta följer att de klassificeringscertifikat som utfärdas av en erkänd organisation för ett fartyg för att intyga överensstämmelse med klassificeringsregler och förfaranden, bland annat vid kontroll av en flaggstat som bevis för överensstämmelse med Solas-konventionen kapitel II-I del A-1 regel 3-1, är dokument av rent privat natur som varken är en flaggstats handlingar eller handlingar som utförs på en flaggstats vägnar. I RO-koden anges det dock systematiskt att ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster” utförs av den erkända organisationen ”på uppdrag av flaggstaten” vilket motsäger den rättsliga åtskillnaden i unionslagstiftningen. Oberoende av denna motstridighet medför denna bestämmelse i RO-koden, om den godtas som norm i unionslagstiftningen, en uppenbar risk för att kraven på erkännande som anges i förordning (EG) nr 391/2009, och som hänför sig till hela organisationens verksamhet oberoende av flaggstat, inte längre kan genomföras inom EU. På grund av kopplingen mellan de två instrumenten som förklaras i skäl 2 är denna risk också relevant för direktiv 2009/15/EG.

| (22) | För det sjätte föreskrivs det i avsnitt 3.9.3.1 i del 2 i RO-koden en mekanism för samarbete mellan erkända organisationer inom den enda ram som fastställts av flaggstaten för att vid behov standardisera de förfaranden som avser föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster för flaggstaten. I avsnitt 3.9.3.2 i del 2 i samma kod fastställs en ram ”av en flaggstat eller en grupp av flaggstater” för att reglera samarbetet mellan deras erkända organisationer vad gäller tekniska och säkerhetsrelaterade aspekter av ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster av fartyg [...] på den/de nämnda flaggstatens/staternas vägnar”. Däremot regleras samarbetet mellan erkända organisationer enligt unionslagstiftningen i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 391/2009 som kräver att erkända organisationer regelbundet samråder med varandra för att bevara likvärdigheten mellan och uppnå harmonisering av sina regler och förfaranden och tillämpningen av dessa, och fastställer en ram för ömsesidigt erkännande i lämpliga fall av klasscertifikat för material, utrustning och komponenter. Dessa två samarbetsförfaranden enligt artikel 10.1 hänför sig till de erkända organisationernas privata verksamhet, i deras egenskap av klassificeringssällskap, och tillämpas därför utan åtskillnad baserad på flagg. Om samarbetsmekanismerna i RO-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle de begränsa tillämpningsområdet för den samarbetsram som fastställs i förordning (EG) nr 391/2009 till den verksamhet som utförs av de erkända organisationerna vilken avser enbart fartyg som för en medlemsstats flagg, i strid med de krav som för närvarande gäller. |
| --- | --- |

(22)

För det sjätte föreskrivs det i avsnitt 3.9.3.1 i del 2 i RO-koden en mekanism för samarbete mellan erkända organisationer inom den enda ram som fastställts av flaggstaten för att vid behov standardisera de förfaranden som avser föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster för flaggstaten. I avsnitt 3.9.3.2 i del 2 i samma kod fastställs en ram ”av en flaggstat eller en grupp av flaggstater” för att reglera samarbetet mellan deras erkända organisationer vad gäller tekniska och säkerhetsrelaterade aspekter av ”föreskriven certifiering och föreskrivna tjänster av fartyg [...] på den/de nämnda flaggstatens/staternas vägnar”. Däremot regleras samarbetet mellan erkända organisationer enligt unionslagstiftningen i artikel 10.1 i förordning (EG) nr 391/2009 som kräver att erkända organisationer regelbundet samråder med varandra för att bevara likvärdigheten mellan och uppnå harmonisering av sina regler och förfaranden och tillämpningen av dessa, och fastställer en ram för ömsesidigt erkännande i lämpliga fall av klasscertifikat för material, utrustning och komponenter. Dessa två samarbetsförfaranden enligt artikel 10.1 hänför sig till de erkända organisationernas privata verksamhet, i deras egenskap av klassificeringssällskap, och tillämpas därför utan åtskillnad baserad på flagg. Om samarbetsmekanismerna i RO-koden införlivades i unionslagstiftningen, skulle de begränsa tillämpningsområdet för den samarbetsram som fastställs i förordning (EG) nr 391/2009 till den verksamhet som utförs av de erkända organisationerna vilken avser enbart fartyg som för en medlemsstats flagg, i strid med de krav som för närvarande gäller.

| (23) | För det sjunde är avsnitt 3.9.3.3 i del 2 i RO-koden identiskt med punkt 19 i del 2 i III-koden. De beaktanden som görs i skäl 19 gäller därför även för denna bestämmelse i RO-koden. |
| --- | --- |

(23)

För det sjunde är avsnitt 3.9.3.3 i del 2 i RO-koden identiskt med punkt 19 i del 2 i III-koden. De beaktanden som görs i skäl 19 gäller därför även för denna bestämmelse i RO-koden.

| (24) | Ingenting i vare sig III-koden eller RO-koden bör inskränka unionens förmåga att fastställa, i enlighet med fördragen och internationell rätt, lämpliga villkor för erkännande av organisationer som önskar bemyndigas av medlemsstaterna att utföra fartygsrevisioner och certifieringsverksamhet på deras vägnar, i syfte att uppnå unionens mål och särskilt för att öka sjösäkerheten och skyddet av miljön. |
| --- | --- |

(24)

Ingenting i vare sig III-koden eller RO-koden bör inskränka unionens förmåga att fastställa, i enlighet med fördragen och internationell rätt, lämpliga villkor för erkännande av organisationer som önskar bemyndigas av medlemsstaterna att utföra fartygsrevisioner och certifieringsverksamhet på deras vägnar, i syfte att uppnå unionens mål och särskilt för att öka sjösäkerheten och skyddet av miljön.

| (25) | Systemet för ömsesidigt erkännande av klasscertifikat för material, utrustning och komponenter enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 391/2009 är endast giltigt inom unionen med avseende på fartyg som för en medlemsstats flagg. Vad beträffar utländska fartyg beslutar de relevanta tredjeländerna som är flaggstater själva om godkännandet av sådana certifikat när de utövar sin exklusiva behörighet, särskilt enligt Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos). |
| --- | --- |

(25)

Systemet för ömsesidigt erkännande av klasscertifikat för material, utrustning och komponenter enligt artikel 10.1 i förordning (EG) nr 391/2009 är endast giltigt inom unionen med avseende på fartyg som för en medlemsstats flagg. Vad beträffar utländska fartyg beslutar de relevanta tredjeländerna som är flaggstater själva om godkännandet av sådana certifikat när de utövar sin exklusiva behörighet, särskilt enligt Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos).

| (26) | På grundval av sin utvärdering har kommissionen fastställt att de bestämmelser i III-koden och RO-koden som avses i föregående skäl är oförenliga med direktiv 2009/15/EG, eller med förordning (EG) nr 391/2009 och därmed också med direktiv 2009/15/EG på grund av kopplingen mellan de två instrumenten som förklaras i skäl 2, och bör uteslutas från direktivets tillämpningsområde. Artikel 2 d i direktiv (EG) 2009/15 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(26)

På grundval av sin utvärdering har kommissionen fastställt att de bestämmelser i III-koden och RO-koden som avses i föregående skäl är oförenliga med direktiv 2009/15/EG, eller med förordning (EG) nr 391/2009 och därmed också med direktiv 2009/15/EG på grund av kopplingen mellan de två instrumenten som förklaras i skäl 2, och bör uteslutas från direktivets tillämpningsområde. Artikel 2 d i direktiv (EG) 2009/15 bör därför ändras i enlighet med detta.

| (27) | Eftersom RO-koden träder i kraft den 1 januari 2015 bör detta direktiv träda i kraft så snart som möjligt efter dagen för offentliggörandet. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom RO-koden träder i kraft den 1 januari 2015 bör detta direktiv träda i kraft så snart som möjligt efter dagen för offentliggörandet.

| (28) | Kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från omprövningskommittén. |
| --- | --- |

(28)

Kommittén för sjösäkerhet och förhindrande av förorening från fartyg (Coss) har inte avgett något yttrande om de åtgärder som föreskrivs i detta direktiv. En genomförandeakt ansågs vara nödvändig och ordföranden lämnade utkastet till genomförandeakt till omprövningskommittén för ytterligare överläggningar. De åtgärder som föreskrivs i detta direktiv är förenliga med yttrandet från omprövningskommittén.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Artikel 2 d i direktiv 2009/15/EG ska ersättas med följande:

”d)   
  internationella konventioner
  : den internationella konventionen om säkerhet för människoliv till sjöss av den 1 november 1974 (Solas 74) utom kapitel XI-2 i dess bilaga, den internationella lastlinjekonventionen av den 5 april 1966 och den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg av den 2 november 1973 (Marpol), inklusive protokoll och ändringar till dessa samt därmed förknippade koder av tvingande karaktär i alla medlemsstater, utom punkterna 16.1, 18.1 och 19 i del 2 i genomförandekoden för IMO-instrument samt avsnitt 1.1, 1.3, 3.9.3.1, 3.9.3.2 och 3.9.3.3 i del 2 i IMO-koden för erkända organisationer, i uppdaterad lydelse.”

Artikel 2

1.   Medlemsstaterna ska senast den 31 december 2015 anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska genast överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen.

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den 1 januari 2016.

När en medlemsstat antar dessa bestämmelser ska de innehålla en hänvisning till detta direktiv eller åtföljas av en sådan hänvisning när de offentliggörs. Närmare föreskrifter om hur hänvisningen ska göras ska varje medlemsstat själv utfärda.

2.   Medlemsstaterna ska till kommissionen överlämna texten till de centrala bestämmelser i nationell lagstiftning som de antar inom det område som omfattas av detta direktiv.

Artikel 3

Detta direktiv träder i kraft dagen efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Europeiska unionens officiella tidning

Artikel 4

Detta direktiv riktar sig till medlemsstaterna.

Utfärdat i Bryssel den 17 december 2014.

På kommissionens vägnar

Jean-Claude JUNCKER

Ordförande

---

(1)  EUT L 131, 28.5.2009, s. 47.

1

(2)  EGT L 324, 29.11.2002, s. 1.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 391/2009 av den 23 april 2009 om gemensamma regler och standarder för organisationer som utför inspektioner och utövar tillsyn av fartyg (EUT L 131, 28.5.2009, s. 11).

3

(4)  EUT L 155, 7.6.2013, s. 3.

4

---

BESLUT

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/88 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/88

---

KOMMISSIONENS BESLUT

av den 9 juli 2014

om den åtgärd SA.35668 (13/C) (f.d. 13/NN) (f.d. 12/CP) som Danmark och Sverige har genomfört till förmån för Scandinavian Airlines

[delgivet med nr C(2014) 4532]

(Endast den engelska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/938/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artikel 108.2 första stycket,

med beaktande av avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet, särskilt artikel 62.1 a, och

med beaktande av det beslut genom vilket kommissionen beslutade att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, vad gäller stöd SA.35668 (13/C) (f.d. 13/NN) (f.d. 12/CP), (1)

efter att i enlighet med nämnda artiklar ha gett berörda parter tillfälle att yttra sig och med beaktande av dessa synpunkter, och

av följande skäl:

1.   FÖRFARANDE

| (1) | I slutet av oktober 2012 kontaktade Danmark, Sverige och Norge (nedan tillsammans kallade staterna) informellt kommissionen och Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) gällande sin avsikt att delta i en ny revolverande kreditfacilitet till förmån för Scandinavian Airlines (nedan kallat SAS, SAS-koncernen eller företaget). Den 12 november 2012 beslutade staterna att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, dock utan att formellt anmäla åtgärden till kommissionen. |
| --- | --- |

(1)

I slutet av oktober 2012 kontaktade Danmark, Sverige och Norge (nedan tillsammans kallade staterna) informellt kommissionen och Eftas övervakningsmyndighet (nedan kallad övervakningsmyndigheten) gällande sin avsikt att delta i en ny revolverande kreditfacilitet till förmån för Scandinavian Airlines (nedan kallat SAS, SAS-koncernen eller företaget). Den 12 november 2012 beslutade staterna att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, dock utan att formellt anmäla åtgärden till kommissionen.

| (2) | Den 14 november 2012 inledde kommissionen en utredning på eget initiativ avseende den nya revolverande kreditfaciliteten. Kommissionen begärde upplysningar av Danmark och Sverige den 29 november 2012, den 18 december 2012, den 28 januari 2013 och den 18 februari 2013 och mottog svar den 6 december 2012, den 8 januari 2013, den 5 och den 13 februari 2013 respektive den 22 mars 2013. Danmark och Sverige lämnade ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 3 juni 2013. |
| --- | --- |

(2)

Den 14 november 2012 inledde kommissionen en utredning på eget initiativ avseende den nya revolverande kreditfaciliteten. Kommissionen begärde upplysningar av Danmark och Sverige den 29 november 2012, den 18 december 2012, den 28 januari 2013 och den 18 februari 2013 och mottog svar den 6 december 2012, den 8 januari 2013, den 5 och den 13 februari 2013 respektive den 22 mars 2013. Danmark och Sverige lämnade ytterligare upplysningar i en skrivelse av den 3 juni 2013.

| (3) | Den 20 november 2012 mottog kommissionen dessutom ett klagomål från Ryanair, som följdes av ett klagomål från European Low Fares Airline Association (nedan kallad ELFAA) den 4 februari 2013 som Danmark och Sverige lämnade synpunkter på i en skrivelse av den 22 mars 2013. |
| --- | --- |

(3)

Den 20 november 2012 mottog kommissionen dessutom ett klagomål från Ryanair, som följdes av ett klagomål från European Low Fares Airline Association (nedan kallad ELFAA) den 4 februari 2013 som Danmark och Sverige lämnade synpunkter på i en skrivelse av den 22 mars 2013.

| (4) | Genom en skrivelse av den 19 juni 2013 underrättade kommissionen Danmark och Sverige om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Danmark och Sverige lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet genom skrivelser av den 19 augusti 2013. |
| --- | --- |

(4)

Genom en skrivelse av den 19 juni 2013 underrättade kommissionen Danmark och Sverige om sitt beslut att inleda det förfarande som anges i artikel 108.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (nedan kallat EUF-fördraget) avseende detta stöd (nedan kallat beslutet om att inleda förfarandet). Danmark och Sverige lämnade synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet genom skrivelser av den 19 augusti 2013.

| (5) | Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) av den 28 september 2013. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga. |
| --- | --- |

(5)

Kommissionens beslut om att inleda förfarandet har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning
   (2) av den 28 september 2013. Kommissionen har uppmanat berörda parter att inkomma med sina synpunkter på åtgärderna i fråga.

| (6) | Kommissionen mottog synpunkter från SAS-koncernen och från Foundation Asset Management Sweden AB (nedan kallat FAM) (3) den 28 oktober 2013. Den 5 november 2013 översände kommissionen dessa synpunkter till Danmark och Sverige som gavs tillfälle att bemöta dem. I skrivelser av den 4 och den 5 december 2013 meddelade de danska och de svenska myndigheterna att de inte hade några kommentarer till SAS-koncernens och FAM:s synpunkter. |
| --- | --- |

(6)

Kommissionen mottog synpunkter från SAS-koncernen och från Foundation Asset Management Sweden AB (nedan kallat FAM) (3) den 28 oktober 2013. Den 5 november 2013 översände kommissionen dessa synpunkter till Danmark och Sverige som gavs tillfälle att bemöta dem. I skrivelser av den 4 och den 5 december 2013 meddelade de danska och de svenska myndigheterna att de inte hade några kommentarer till SAS-koncernens och FAM:s synpunkter.

| (7) | Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Danmark och Sverige i en skrivelse av den 25 februari 2014, som besvarades den 25 mars 2014 av båda medlemsstaterna. Vidare underrättade de danska och de svenska myndigheterna i skrivelser av den 5 och den 7 mars 2014 kommissionen om att SAS hade beslutat att upphäva den nya revolverande kreditfaciliteten och undersöka andra möjligheter att stärka sin kapitalbas. Upphävandet trädde i kraft den 4 mars 2014. |
| --- | --- |

(7)

Kommissionen begärde ytterligare upplysningar från Danmark och Sverige i en skrivelse av den 25 februari 2014, som besvarades den 25 mars 2014 av båda medlemsstaterna. Vidare underrättade de danska och de svenska myndigheterna i skrivelser av den 5 och den 7 mars 2014 kommissionen om att SAS hade beslutat att upphäva den nya revolverande kreditfaciliteten och undersöka andra möjligheter att stärka sin kapitalbas. Upphävandet trädde i kraft den 4 mars 2014.

| (8) | Genom skrivelser av den 4 respektive den 7 juli 2014 samtyckte Sverige och Danmark till att avstå sina rättigheter enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1 från 1958, och därmed antas och anmäls detta beslut på engelska. |
| --- | --- |

(8)

Genom skrivelser av den 4 respektive den 7 juli 2014 samtyckte Sverige och Danmark till att avstå sina rättigheter enligt artikel 342 i EUF-fördraget jämförd med artikel 3 i rådets förordning nr 1 från 1958, och därmed antas och anmäls detta beslut på engelska.

| (9) | I detta förfarande är kommissionen ensamt behörig att bedöma om Danmark och Sverige har följt bestämmelserna i EUF-fördraget. Övervakningsmyndigheten är å andra sidan, enligt artikel 109.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) jämförd med artikel 24 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, behörig att bedöma om Norge har följt bestämmelserna i EES-avtalet. Vidare ska övervakningsmyndigheten och kommissionen, enligt artikel 109.2 i EES-avtalet och protokoll 27 till det avtalet, för att säkerställa en enhetlig tillämpning inom hela EES, samarbeta, utbyta information och samråda i frågor som rör övervakningspolitiken och enskilda ärenden. |
| --- | --- |

(9)

I detta förfarande är kommissionen ensamt behörig att bedöma om Danmark och Sverige har följt bestämmelserna i EUF-fördraget. Övervakningsmyndigheten är å andra sidan, enligt artikel 109.1 i avtalet om Europeiska ekonomiska samarbetsområdet (nedan kallat EES-avtalet) jämförd med artikel 24 i avtalet mellan Eftastaterna om upprättande av en övervakningsmyndighet och en domstol, behörig att bedöma om Norge har följt bestämmelserna i EES-avtalet. Vidare ska övervakningsmyndigheten och kommissionen, enligt artikel 109.2 i EES-avtalet och protokoll 27 till det avtalet, för att säkerställa en enhetlig tillämpning inom hela EES, samarbeta, utbyta information och samråda i frågor som rör övervakningspolitiken och enskilda ärenden.

| (10) | Mot denna bakgrund och med tanke på att båda institutionerna är behöriga i det aktuella ärendet har kommissionen samarbetat och samrått med övervakningsmyndigheten innan detta beslut antogs. |
| --- | --- |

(10)

Mot denna bakgrund och med tanke på att båda institutionerna är behöriga i det aktuella ärendet har kommissionen samarbetat och samrått med övervakningsmyndigheten innan detta beslut antogs.

2.   DEN SKANDINAVISKA LUFTFARTSMARKNADEN

| (11) | Mellan 2001 och 2011 uppgavs den skandinaviska luftfartsmarknaden (som omfattar Danmark, Sverige, Finland och Norge) växa med 126 % uttryckt i erbjuden platskilometer, s.k. ASK (4). Nästan hela tillväxten på den skandinaviska kortdistansmarknaden härrörde från lågprisbolag, främst Norwegian Air Shuttle och Ryanair. Lågprisbolagen beräknas ha genererat 90 % av tillväxten under den perioden. (5) |
| --- | --- |

(11)

Mellan 2001 och 2011 uppgavs den skandinaviska luftfartsmarknaden (som omfattar Danmark, Sverige, Finland och Norge) växa med 126 % uttryckt i erbjuden platskilometer, s.k. ASK (4). Nästan hela tillväxten på den skandinaviska kortdistansmarknaden härrörde från lågprisbolag, främst Norwegian Air Shuttle och Ryanair. Lågprisbolagen beräknas ha genererat 90 % av tillväxten under den perioden. (5)

| (12) | Trots lågprisbolagens ökade betydelse är SAS fortfarande den största aktören på den skandinaviska marknaden med en beräknad marknadsandel 2011 på 35,6 %, vilket är långt under de nivåer på över 50 % som rådde för ett årtionde sedan. Marknadsandelarna för Norwegian Air Shuttle och Ryanair uppgick samma år till 18,7 % respektive 6,8 %. |
| --- | --- |

(12)

Trots lågprisbolagens ökade betydelse är SAS fortfarande den största aktören på den skandinaviska marknaden med en beräknad marknadsandel 2011 på 35,6 %, vilket är långt under de nivåer på över 50 % som rådde för ett årtionde sedan. Marknadsandelarna för Norwegian Air Shuttle och Ryanair uppgick samma år till 18,7 % respektive 6,8 %.

3.   STÖDMOTTAGAREN

| (13) | SAS är staternas ledande flygbolag, Skandinaviens största och Europas åttonde största flygbolag. Det är också en av de ursprungliga medlemmarna i Star Alliance. Flygbolagskoncernen, som innefattar Scandinavian Airlines, Widerøe (6) och Blue1, har sitt säte i Stockholm och har Köpenhamns flygplats som sitt huvudsakliga europeiska och interkontinentala nav. SAS transporterade 2013 omkring 28 miljoner passagerare, och intäkterna uppgick till omkring 42 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

(13)

SAS är staternas ledande flygbolag, Skandinaviens största och Europas åttonde största flygbolag. Det är också en av de ursprungliga medlemmarna i Star Alliance. Flygbolagskoncernen, som innefattar Scandinavian Airlines, Widerøe (6) och Blue1, har sitt säte i Stockholm och har Köpenhamns flygplats som sitt huvudsakliga europeiska och interkontinentala nav. SAS transporterade 2013 omkring 28 miljoner passagerare, och intäkterna uppgick till omkring 42 miljarder svenska kronor.

| (14) | SAS ägs för närvarande till 50 % av staterna: 21,4 % av Sverige, 14,3 % av Danmark och 14,3 % av Norge. Den största privata aktieägaren är Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse (nedan kallad KAW) (7,6 %), och övriga aktieägares andelar uppgår till 1,5 % eller mindre.

  Tabell 1


  Huvudsakliga aktieägare i SAS AB den 31 mars 2012
   (7)







  Aktieägare | Totalt (%) |
| --- | --- | --- |
| Svenska staten | 21,4 |
| Danska staten | 14,3 |
| Norska staten | 14,3 |
| Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse | 7,6 |
| Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension | 1,5 |
| A.H Värdepapper AB | 1,4 |
| Unionen | 1,4 |
| Danmarks Nationalbank | 1,4 |
| Robur Försäkring | 0,9 |
| Ponderus Försäkring | 0,8 |
| Andra AP-fonden | 0,5 |
| Tredje AP-fonden | 0,5 |
| SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79 | 0,5 |
| Nordnet Pensionsförsäkring AB | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond | 0,4 |
| Swedbank Robur Sverigefond Mega | 0,3 |
| JPM Chase NA | 0,3 |
| AMF Aktiefond Småbolag | 0,3 |
| JP Morgan Bank | 0,3 |
| KPA Pensionsförsäkring AB | 0,2 |
| Nomura International | 0,2 |

(14)

SAS ägs för närvarande till 50 % av staterna: 21,4 % av Sverige, 14,3 % av Danmark och 14,3 % av Norge. Den största privata aktieägaren är Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse (nedan kallad KAW) (7,6 %), och övriga aktieägares andelar uppgår till 1,5 % eller mindre.

Tabell 1

Huvudsakliga aktieägare i SAS AB den 31 mars 2012
   (7)

Aktieägare

Totalt (%)

Svenska staten

21,4

Danska staten

14,3

Norska staten

14,3

Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse

7,6

Försäkringsaktiebolaget, Avanza Pension

1,5

A.H Värdepapper AB

1,4

Unionen

1,4

Danmarks Nationalbank

1,4

Robur Försäkring

0,9

Ponderus Försäkring

0,8

Andra AP-fonden

0,5

Tredje AP-fonden

0,5

SSB+TC Ledning Omnibus FD No OM79

0,5

Nordnet Pensionsförsäkring AB

0,4

Swedbank Robur Sverigefond

0,4

Swedbank Robur Sverigefond Mega

0,3

JPM Chase NA

0,3

AMF Aktiefond Småbolag

0,3

JP Morgan Bank

0,3

KPA Pensionsförsäkring AB

0,2

Nomura International

0,2

| (15) | SAS ekonomiska ställning har varit svag i flera år, med återkommande förluster mellan 2008 och 2013. I november 2012 sänkte Standard and Poor's (nedan kallat S&P) sitt kreditbetyg för företaget från B– till CCC+. (8) Svårigheterna förvärrades av marknadsförhållandena, dvs. höga bränslekostnader och osäker efterfrågan. |
| --- | --- |

(15)

SAS ekonomiska ställning har varit svag i flera år, med återkommande förluster mellan 2008 och 2013. I november 2012 sänkte Standard and Poor's (nedan kallat S&P) sitt kreditbetyg för företaget från B– till CCC+. (8) Svårigheterna förvärrades av marknadsförhållandena, dvs. höga bränslekostnader och osäker efterfrågan.

| (16) | Framför allt framgår av företagets årsredovisningar att SAS mellan 2008 och 2012 har gjort stora förluster varje år och har redovisat betydande finansiella nettoskulder.

  Tabell 2


  SAS finansiella nyckeltal 2007–2012 (miljoner SEK)
   (9) | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012
  (jan–okt) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Inkomster | 50 958 | 52 870 | 44 918 | 41 070 | 41 412 | 35 986 |
| Finansiell nettoskuld | 1 231 | 8 912 | 6 504 | 2 862 | 7 017 | 6 549 |
| Resultat före skatt | 1 044 | – 969 | – 3 423 | – 3 069 | – 1 629 | – 1 245 |
| Nettoinkomst | 636 | – 6 360 | – 2 947 | – 2 218 | – 1 687 | – 985 |
| Kassaflöde för året | – 1 839 | – 3 084 | – 1 741 | 868 | – 1 243 | – 1 018 |
| Avkastning på sysselsatt kapital (ROCE) – % | 6,7 | – 19,6 | – 11,7 | – 7,6 | – 2,2 | – 8,1 |
| Avkastning på bokfört eget kapital efter skatt – % | 3,8 | – 47,6 | – 26,8 | – 17,0 | – 12,0 | – 24,8 |
| Räntetäckningsgrad – % | 1,8 | – 5,3 | – 4,4 | – 1,9 | – 0,6 | – 1,6 |

(16)

Framför allt framgår av företagets årsredovisningar att SAS mellan 2008 och 2012 har gjort stora förluster varje år och har redovisat betydande finansiella nettoskulder.

Tabell 2

SAS finansiella nyckeltal 2007–2012 (miljoner SEK)
   (9)

2007

2008

2009

2010

2011

2012

(jan–okt)

Inkomster

50 958

52 870

44 918

41 070

41 412

35 986

Finansiell nettoskuld

1 231

8 912

6 504

2 862

7 017

6 549

Resultat före skatt

1 044

– 969

– 3 423

– 3 069

– 1 629

– 1 245

Nettoinkomst

636

– 6 360

– 2 947

– 2 218

– 1 687

– 985

Kassaflöde för året

– 1 839

– 3 084

– 1 741

868

– 1 243

– 1 018

Avkastning på sysselsatt kapital (ROCE) – %

6,7

– 19,6

– 11,7

– 7,6

– 2,2

– 8,1

Avkastning på bokfört eget kapital efter skatt – %

3,8

– 47,6

– 26,8

– 17,0

– 12,0

– 24,8

Räntetäckningsgrad – %

1,8

– 5,3

– 4,4

– 1,9

– 0,6

– 1,6

| (17) | Till följd av den allt sämre ekonomiska ställningen genomförde SAS ett omfattande kostnadsminskningsprogram (”Core SAS”) 2009–2010. Genomförandet av programmet krävde att SAS skaffade eget kapital från aktieägarna genom två nyemissioner med företrädesrätt: i) 6 miljarder svenska kronor i april 2009 och ii) 5 miljarder svenska kronor i maj 2010. (10) |
| --- | --- |

(17)

Till följd av den allt sämre ekonomiska ställningen genomförde SAS ett omfattande kostnadsminskningsprogram (”Core SAS”) 2009–2010. Genomförandet av programmet krävde att SAS skaffade eget kapital från aktieägarna genom två nyemissioner med företrädesrätt: i) 6 miljarder svenska kronor i april 2009 och ii) 5 miljarder svenska kronor i maj 2010. (10)

| (18) | SAS ekonomiska svårigheter kulminerade 2012, när företaget presenterade affärsplanen 4 Excellence Next Generation (nedan kallad 4XNG-planen), som av flygbolagets ledning uppfattades som SAS ”sista utväg”. (11) Pressen rapporterade dessutom i november 2012 att SAS riskerade konkurs. (12) |
| --- | --- |

(18)

SAS ekonomiska svårigheter kulminerade 2012, när företaget presenterade affärsplanen 4 Excellence Next Generation (nedan kallad 4XNG-planen), som av flygbolagets ledning uppfattades som SAS ”sista utväg”. (11) Pressen rapporterade dessutom i november 2012 att SAS riskerade konkurs. (12)

4.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN: DEN NYA REVOLVERANDE KREDITFACILITETEN 2012

| (19) | Liksom andra flygbolag globalt har SAS förlitat sig på externa kreditfaciliteter för att upprätthålla en miniminivå av likviditet. Sedan den 20 december 2006 har SAS förlitat sig på en revolverande kreditfacilitet som skulle löpa ut i juni 2013 (nedan kallad den gamla revolverande kreditfaciliteten). Den gamla revolverande kreditfaciliteten uppgick till 366 miljoner euro och tillhandahölls av ett antal banker ([...] (13)). Den innefattade också ett antal ekonomiska villkorsklausuler, t.ex. [...]. |
| --- | --- |

(19)

Liksom andra flygbolag globalt har SAS förlitat sig på externa kreditfaciliteter för att upprätthålla en miniminivå av likviditet. Sedan den 20 december 2006 har SAS förlitat sig på en revolverande kreditfacilitet som skulle löpa ut i juni 2013 (nedan kallad den gamla revolverande kreditfaciliteten). Den gamla revolverande kreditfaciliteten uppgick till 366 miljoner euro och tillhandahölls av ett antal banker ([...] (13)). Den innefattade också ett antal ekonomiska villkorsklausuler, t.ex. [...].

| (20) | I december 2011 beslutade SAS ledning, som en följd av företagets försämrade affärsresultat, att den gamla revolverande kreditfaciliteten skulle utnyttjas till fullo. Efter en konkursansökan från ett av SAS dotterbolag (Spanair) i januari 2012 inledde SAS förhandlingar med bankerna, vilket resulterade i en överenskommelse om en villkorsjustering den 15 mars 2012. Denna villkorsjustering medförde ökade kostnader för utnyttjande av den gamla revolverande kreditfaciliteten, skärpta villkor för kreditutnyttjande och krav på att SAS omedelbart skulle återbetala hela det utnyttjade beloppet. Dessutom måste SAS förse kreditgivarna med en rekapitaliseringsplan som måste godkännas av styrelsen och de största aktieägarna, dvs. staterna och KAW. |
| --- | --- |

(20)

I december 2011 beslutade SAS ledning, som en följd av företagets försämrade affärsresultat, att den gamla revolverande kreditfaciliteten skulle utnyttjas till fullo. Efter en konkursansökan från ett av SAS dotterbolag (Spanair) i januari 2012 inledde SAS förhandlingar med bankerna, vilket resulterade i en överenskommelse om en villkorsjustering den 15 mars 2012. Denna villkorsjustering medförde ökade kostnader för utnyttjande av den gamla revolverande kreditfaciliteten, skärpta villkor för kreditutnyttjande och krav på att SAS omedelbart skulle återbetala hela det utnyttjade beloppet. Dessutom måste SAS förse kreditgivarna med en rekapitaliseringsplan som måste godkännas av styrelsen och de största aktieägarna, dvs. staterna och KAW.

| (21) | Rekapitaliseringsplanen understöddes av den så kallade 4XNG-planen, som redan var under utarbetande i början av 2012. 4XNG-planen tog även upp farhågor som uttryckts av [...] om SAS gällande affärsplan, 4 Excellence (nedan kallad 4X-planen), i maj 2012. Enligt SAS skulle 4XNG-planen göra det möjligt för företaget att positionera sig som ett ekonomiskt självförsörjande flygbolag. Planen innehöll ett antal ekonomiska mål som SAS skulle nå under budgetåret 2014–2015. Bland målen fanns en EBIT-marginal på över 8 %, en finansiell beredskap över 20 % samt en soliditet (eget kapital/tillgångar) som överstiger 35 %. 4XNG-planen var tänkt att göra det möjligt för SAS att förbättra sitt resultat före skatt med ca 3 miljarder svenska kronor på årsbasis, samtidigt som genomförandet av planen skulle kräva omstruktureringskostnader och engångskostnader på ca 1,5 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

(21)

Rekapitaliseringsplanen understöddes av den så kallade 4XNG-planen, som redan var under utarbetande i början av 2012. 4XNG-planen tog även upp farhågor som uttryckts av [...] om SAS gällande affärsplan, 4 Excellence (nedan kallad 4X-planen), i maj 2012. Enligt SAS skulle 4XNG-planen göra det möjligt för företaget att positionera sig som ett ekonomiskt självförsörjande flygbolag. Planen innehöll ett antal ekonomiska mål som SAS skulle nå under budgetåret 2014–2015. Bland målen fanns en EBIT-marginal på över 8 %, en finansiell beredskap över 20 % samt en soliditet (eget kapital/tillgångar) som överstiger 35 %. 4XNG-planen var tänkt att göra det möjligt för SAS att förbättra sitt resultat före skatt med ca 3 miljarder svenska kronor på årsbasis, samtidigt som genomförandet av planen skulle kräva omstruktureringskostnader och engångskostnader på ca 1,5 miljarder svenska kronor.

| (22) | Ett annat mål med 4XNG-planen var att förbereda företaget inför införandet av nya redovisningsregler för pensioner från och med november 2013, vilket förväntades inverka negativt på SAS-koncernens egna kapital. Dessutom innehöll planen ett åtagande om att genomföra en plan för avyttring och finansiering av tillgångar, med totalt ca 3 miljarder svenska kronor i potentiella nettoinbetalningar. Avyttringen innefattade (14) i) försäljning av dotterbolaget Widerøe, ett regionalt flygbolag i Norge, (15) ii) försäljning av ett minoritetsintresse i [...], iii) försäljning av flygplatsrelaterade fastighetsintressen, iv) utkontraktering av marktjänst, (16) v) försäljning av flygplansmotorer, (17) vi) sale-and-leaseback eller annan finansieringstransaktion avseende [...], vii) utkontraktering av förvaltningssystem och teletjänstcentraler (18) och viii) försäljning eller säkrad finansiering av tre Q400-flygplan. |
| --- | --- |

(22)

Ett annat mål med 4XNG-planen var att förbereda företaget inför införandet av nya redovisningsregler för pensioner från och med november 2013, vilket förväntades inverka negativt på SAS-koncernens egna kapital. Dessutom innehöll planen ett åtagande om att genomföra en plan för avyttring och finansiering av tillgångar, med totalt ca 3 miljarder svenska kronor i potentiella nettoinbetalningar. Avyttringen innefattade (14) i) försäljning av dotterbolaget Widerøe, ett regionalt flygbolag i Norge, (15) ii) försäljning av ett minoritetsintresse i [...], iii) försäljning av flygplatsrelaterade fastighetsintressen, iv) utkontraktering av marktjänst, (16) v) försäljning av flygplansmotorer, (17) vi) sale-and-leaseback eller annan finansieringstransaktion avseende [...], vii) utkontraktering av förvaltningssystem och teletjänstcentraler (18) och viii) försäljning eller säkrad finansiering av tre Q400-flygplan.

| (23) | Staterna hävdar att 4XNG-planen var självfinansierande, vilket innebär att SAS skulle generera tillräckligt med kontanta medel från drift och avyttringar av tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten för att finansiera initialkostnaderna för 4XNG-planen. SAS hade dock betänkligheter gällande investerarnas intryck av att bolaget hade ett svagt likviditetsläge på grund av de betydande initialkostnaderna för att genomföra 4XNG-planen. SAS begärde därför en förlängning av den gamla revolverande kreditfaciliteten tillsammans med en ny revolverande kreditfacilitet med stöd från staterna och KAW. Företaget hävdade dock att varken den gamla (förlängda) eller den nya revolverande kreditfaciliteten skulle utnyttjas. |
| --- | --- |

(23)

Staterna hävdar att 4XNG-planen var självfinansierande, vilket innebär att SAS skulle generera tillräckligt med kontanta medel från drift och avyttringar av tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten för att finansiera initialkostnaderna för 4XNG-planen. SAS hade dock betänkligheter gällande investerarnas intryck av att bolaget hade ett svagt likviditetsläge på grund av de betydande initialkostnaderna för att genomföra 4XNG-planen. SAS begärde därför en förlängning av den gamla revolverande kreditfaciliteten tillsammans med en ny revolverande kreditfacilitet med stöd från staterna och KAW. Företaget hävdade dock att varken den gamla (förlängda) eller den nya revolverande kreditfaciliteten skulle utnyttjas.

| (24) | Diskussionerna om den nya revolverande kreditfaciliteten inleddes den 4 juni 2012. (19) I överensstämmelse med rekapitaliseringsplanen (se skäl (20)) krävde de banker som var kreditgivare för den gamla revolverande kreditfaciliteten att staterna skulle tillhandahålla ytterligare en egenfinansieringsåtgärd, t.ex. en nyemission med företrädesrätt, eftersom de inte på egen hand ville stödja en ny revolverande kreditfacilitet. Staterna avvisade dock detta förslag. |
| --- | --- |

(24)

Diskussionerna om den nya revolverande kreditfaciliteten inleddes den 4 juni 2012. (19) I överensstämmelse med rekapitaliseringsplanen (se skäl (20)) krävde de banker som var kreditgivare för den gamla revolverande kreditfaciliteten att staterna skulle tillhandahålla ytterligare en egenfinansieringsåtgärd, t.ex. en nyemission med företrädesrätt, eftersom de inte på egen hand ville stödja en ny revolverande kreditfacilitet. Staterna avvisade dock detta förslag.

| (25) | Efter vissa förhandlingar godtog bankerna en ny revolverande kreditfacilitet som skulle sättas upp tillsammans med staterna och KAW med strikt lika villkor utan subordination eller oproportionerlig rätt till säkerhet. Det ska noteras att den nya revolverande kreditfaciliteten ursprungligen skulle uppgå till [3–6] miljarder svenska kronor, medan endast [1–4] miljarder svenska kronor fanns att tillgå som säkerhet. Den 22 oktober 2012 sänktes den nya revolverande kreditfaciliteten slutligen till 3,5 miljarder svenska kronor (omkring 400 miljoner euro). |
| --- | --- |

(25)

Efter vissa förhandlingar godtog bankerna en ny revolverande kreditfacilitet som skulle sättas upp tillsammans med staterna och KAW med strikt lika villkor utan subordination eller oproportionerlig rätt till säkerhet. Det ska noteras att den nya revolverande kreditfaciliteten ursprungligen skulle uppgå till [3–6] miljarder svenska kronor, medan endast [1–4] miljarder svenska kronor fanns att tillgå som säkerhet. Den 22 oktober 2012 sänktes den nya revolverande kreditfaciliteten slutligen till 3,5 miljarder svenska kronor (omkring 400 miljoner euro).

| (26) | Den nya revolverande kreditfaciliteten tillhandahölls av samma banker som tillhandahållit den gamla (förutom en (20)) tillsammans med staterna och KAW. 50 % av den nya revolverande kreditfaciliteten tillhandahölls av staterna i förhållande till deras ägarandelar i SAS, och återstående 50 % tillhandahölls av bankerna och KAW. Staterna och KAW deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på samma villkor (avgifter, räntor, villkorsklausuler) som bankerna. |
| --- | --- |

(26)

Den nya revolverande kreditfaciliteten tillhandahölls av samma banker som tillhandahållit den gamla (förutom en (20)) tillsammans med staterna och KAW. 50 % av den nya revolverande kreditfaciliteten tillhandahölls av staterna i förhållande till deras ägarandelar i SAS, och återstående 50 % tillhandahölls av bankerna och KAW. Staterna och KAW deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på samma villkor (avgifter, räntor, villkorsklausuler) som bankerna.

| (27) | De huvudsakliga kännetecknen för den nya revolverande kreditfaciliteten var följande:






  — | Den var uppdelad i två subfaciliteter på 2 miljarder svenska kronor (facilitet A) respektive 1,5 miljarder svenska kronor (facilitet B) vari staterna deltog till 50 %. Prisvillkoren för båda faciliteterna innefattade en initial avgift, en åtagandeavgift, en utnyttjandeavgift, en marginal och en utträdesavgift. |
| --- | --- | --- |

(27)

De huvudsakliga kännetecknen för den nya revolverande kreditfaciliteten var följande:

—

Den var uppdelad i två subfaciliteter på 2 miljarder svenska kronor (facilitet A) respektive 1,5 miljarder svenska kronor (facilitet B) vari staterna deltog till 50 %. Prisvillkoren för båda faciliteterna innefattade en initial avgift, en åtagandeavgift, en utnyttjandeavgift, en marginal och en utträdesavgift.

| — | SAS måste uppfylla vissa villkor för att kunna utnyttja den revolverande kreditfaciliteten, och dessa villkor var striktare för facilitet B än för facilitet A. (21) |
| --- | --- |

—

SAS måste uppfylla vissa villkor för att kunna utnyttja den revolverande kreditfaciliteten, och dessa villkor var striktare för facilitet B än för facilitet A. (21)

| — | Säkerhetspaketet från den gamla revolverande kreditfaciliteten bibehölls i den nya, och dessutom beviljades kreditgivarna säkerhet över alla aktier i Widerøe och SAS-koncernens alla övriga obelastade fasta tillgångar per december 2012. Den nya revolverande kreditfaciliteten hade säkerheter med bästa förmånsrätt i form av ett antal av SAS tillgångar, bland annat 100 % av aktierna i SAS dotterbolag Widerøe och SAS Spare Engine, 18 flygplan och ett antal fastigheter. Dessa säkerheter värderades till ett bokfört värde på omkring 2,7 miljarder svenska kronor (dvs. omkring 75 % av den nya revolverande kreditfaciliteten) och delades proportionellt mellan facilitet A och facilitet B. |
| --- | --- |

—

Säkerhetspaketet från den gamla revolverande kreditfaciliteten bibehölls i den nya, och dessutom beviljades kreditgivarna säkerhet över alla aktier i Widerøe och SAS-koncernens alla övriga obelastade fasta tillgångar per december 2012. Den nya revolverande kreditfaciliteten hade säkerheter med bästa förmånsrätt i form av ett antal av SAS tillgångar, bland annat 100 % av aktierna i SAS dotterbolag Widerøe och SAS Spare Engine, 18 flygplan och ett antal fastigheter. Dessa säkerheter värderades till ett bokfört värde på omkring 2,7 miljarder svenska kronor (dvs. omkring 75 % av den nya revolverande kreditfaciliteten) och delades proportionellt mellan facilitet A och facilitet B.

| — | Facilitet B kunde inte utnyttjas förrän facilitet A utnyttjats helt. Efter den 1 januari 2014 hade SAS bara kunnat utnyttja den om försäljningen av tillgångarna och aktierna i Widerøe hade slutförts. |
| --- | --- |

—

Facilitet B kunde inte utnyttjas förrän facilitet A utnyttjats helt. Efter den 1 januari 2014 hade SAS bara kunnat utnyttja den om försäljningen av tillgångarna och aktierna i Widerøe hade slutförts.

| — | Förfallodagen för den nya revolverande kreditfaciliteten var den 31 mars 2015. |
| --- | --- |

—

Förfallodagen för den nya revolverande kreditfaciliteten var den 31 mars 2015.

| (28) | Villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten överenskoms den 25 oktober 2012. Emellertid krävdes bland annat godkännande från staternas parlament och underskrift av avtal med piloternas och kabinpersonalens fackförbund. |
| --- | --- |

(28)

Villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten överenskoms den 25 oktober 2012. Emellertid krävdes bland annat godkännande från staternas parlament och underskrift av avtal med piloternas och kabinpersonalens fackförbund.

| (29) | Staterna lämnade en rapport från CITI av den 7 november 2012 (nedan kallad CITI-rapporten) vars syfte var att bedöma huruvida en privat investerare i en situation som i möjligaste mån liknar staternas situation skulle ha deltagit i den nya revolverande kreditfaciliteten på motsvarande villkor. CITI-rapporten hade ett framgångsrikt genomförande av 4XNG-planen som grundscenario och kom fram till att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skulle generera en internränta på [90–140] %, en cash-on-cash-avkastning på ca [4–9] gånger och en ökning av det egna kapitalet med nästan [700–1 200] % (från november 2012 till mars 2015). I CITI-rapporten drogs slutsatsen att den avkastning staterna krävde därmed var minst lika hög som den som privata investerare skulle kräva i motsvarande läge. I CITI-rapporten gjordes dock ingen bedömning av hur sannolikt det var att SAS framgångsrikt skulle genomföra ”grundscenariot” i form av 4XNG-planen och inte heller någon bedömning av vilka konsekvenser avvikelser från det scenariot skulle få, t.ex. att SAS inte skulle lyckas omsätta tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten i likvida medel. |
| --- | --- |

(29)

Staterna lämnade en rapport från CITI av den 7 november 2012 (nedan kallad CITI-rapporten) vars syfte var att bedöma huruvida en privat investerare i en situation som i möjligaste mån liknar staternas situation skulle ha deltagit i den nya revolverande kreditfaciliteten på motsvarande villkor. CITI-rapporten hade ett framgångsrikt genomförande av 4XNG-planen som grundscenario och kom fram till att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skulle generera en internränta på [90–140] %, en cash-on-cash-avkastning på ca [4–9] gånger och en ökning av det egna kapitalet med nästan [700–1 200] % (från november 2012 till mars 2015). I CITI-rapporten drogs slutsatsen att den avkastning staterna krävde därmed var minst lika hög som den som privata investerare skulle kräva i motsvarande läge. I CITI-rapporten gjordes dock ingen bedömning av hur sannolikt det var att SAS framgångsrikt skulle genomföra ”grundscenariot” i form av 4XNG-planen och inte heller någon bedömning av vilka konsekvenser avvikelser från det scenariot skulle få, t.ex. att SAS inte skulle lyckas omsätta tillgångar som inte tillhör kärnverksamheten i likvida medel.

| (30) | SAS meddelade den 19 december 2012 att alla nödvändiga villkor för att den nya revolverande kreditfaciliteten skulle träda i kraft (se skäl (28)) var uppfyllda, bland annat godkännande från staternas parlament. Från och med detta datum och till och med den 3 mars 2014 ersatte den nya revolverande kreditfaciliteten den gamla. (22) |
| --- | --- |

(30)

SAS meddelade den 19 december 2012 att alla nödvändiga villkor för att den nya revolverande kreditfaciliteten skulle träda i kraft (se skäl (28)) var uppfyllda, bland annat godkännande från staternas parlament. Från och med detta datum och till och med den 3 mars 2014 ersatte den nya revolverande kreditfaciliteten den gamla. (22)

| (31) | I en skrivelse av den 3 juni 2013 förklarade Danmark och Sverige att staterna och de kreditgivande bankerna, till följd av försäljningen av 80 % av aktierna i Widerøe (se skäl (22)), hade kommit överens med SAS om att ändra villkoren i den nya revolverande kreditfaciliteten, men ändringsavtalet hade ännu inte formellt undertecknats. I de kommentarer som lämnades i samband med den formella granskningen informerade de danska och de svenska myndigheterna kommissionen om att ändringen av den nya revolverande kreditfaciliteten undertecknats av alla parter och skulle träda i kraft när Widerøetransaktionen slutförts, dvs. den 30 september 2013. Det rörde sig bl.a. om följande ändringar:






  — | Facilitet A skulle sänkas från 1,173 miljarder svenska kronor till 0,8 miljarder svenska kronor, och löptiden skulle förlängas med fem månader till den 1 juni 2014. |
| --- | --- | --- |

(31)

I en skrivelse av den 3 juni 2013 förklarade Danmark och Sverige att staterna och de kreditgivande bankerna, till följd av försäljningen av 80 % av aktierna i Widerøe (se skäl (22)), hade kommit överens med SAS om att ändra villkoren i den nya revolverande kreditfaciliteten, men ändringsavtalet hade ännu inte formellt undertecknats. I de kommentarer som lämnades i samband med den formella granskningen informerade de danska och de svenska myndigheterna kommissionen om att ändringen av den nya revolverande kreditfaciliteten undertecknats av alla parter och skulle träda i kraft när Widerøetransaktionen slutförts, dvs. den 30 september 2013. Det rörde sig bl.a. om följande ändringar:

—

Facilitet A skulle sänkas från 1,173 miljarder svenska kronor till 0,8 miljarder svenska kronor, och löptiden skulle förlängas med fem månader till den 1 juni 2014.

| — | SAS skulle ställa [0,5–0,8] miljarder svenska kronor i kontanter som säkerhet för facilitet A. Återstående [0,1–0,4] miljarder svenska kronor skulle säkras genom de säkerheter som redan tagits upp i avtalet om den nya revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

—

SAS skulle ställa [0,5–0,8] miljarder svenska kronor i kontanter som säkerhet för facilitet A. Återstående [0,1–0,4] miljarder svenska kronor skulle säkras genom de säkerheter som redan tagits upp i avtalet om den nya revolverande kreditfaciliteten.

| — | 0,2 miljarder svenska kronor skulle utgå ur facilitet A när marktjänstenheten delvis avyttrats. När den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes den 4 mars 2014 hade SAS skrivit under en avsiktsförklaring med en potentiell köpare. (23) |
| --- | --- |

—

0,2 miljarder svenska kronor skulle utgå ur facilitet A när marktjänstenheten delvis avyttrats. När den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes den 4 mars 2014 hade SAS skrivit under en avsiktsförklaring med en potentiell köpare. (23)

| — | Facilitet B skulle sänkas från 1,5 miljarder till 1,2 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

—

Facilitet B skulle sänkas från 1,5 miljarder till 1,2 miljarder svenska kronor.

5.   BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

| (32) | I beslutet om att inleda förfarandet ställde sig kommissionen tvivlande till att staterna, KAW och bankerna deltog under jämförbara förhållanden och på liknande villkor (pari passu) i den nya revolverande kreditfaciliteten, med tanke på följande:






  — | Bankernas tidigare exponering för SAS genom sitt deltagande i den gamla revolverande kreditfaciliteten. Bankerna hade grovt räknat halverat sitt bidrag till den nya revolverande kreditfaciliteten och därmed minskat sin sammanlagda exponering för SAS med ca 50 % när det gäller revolverande kreditfaciliteter, medan staterna – som inte fått någon avkastning på nyemissionerna 2009 och 2010 mot bakgrund av SAS ihållande negativa resultat – däremot hade ökat sin exponering för SAS. |
| --- | --- | --- |

(32)

I beslutet om att inleda förfarandet ställde sig kommissionen tvivlande till att staterna, KAW och bankerna deltog under jämförbara förhållanden och på liknande villkor (pari passu) i den nya revolverande kreditfaciliteten, med tanke på följande:

—

Bankernas tidigare exponering för SAS genom sitt deltagande i den gamla revolverande kreditfaciliteten. Bankerna hade grovt räknat halverat sitt bidrag till den nya revolverande kreditfaciliteten och därmed minskat sin sammanlagda exponering för SAS med ca 50 % när det gäller revolverande kreditfaciliteter, medan staterna – som inte fått någon avkastning på nyemissionerna 2009 och 2010 mot bakgrund av SAS ihållande negativa resultat – däremot hade ökat sin exponering för SAS.

| — | Det faktum att SAS hade utnyttjat den gamla revolverande kreditfaciliteten till fullo i januari 2012, vilket skulle ha kunnat påverka de kreditgivande bankernas beslut om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten för att undvika ytterligare utnyttjande och se till deras bidrag till den revolverande kreditfaciliteten inte helt gick förlorade med tanke på flygbolagets svårigheter. |
| --- | --- |

—

Det faktum att SAS hade utnyttjat den gamla revolverande kreditfaciliteten till fullo i januari 2012, vilket skulle ha kunnat påverka de kreditgivande bankernas beslut om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten för att undvika ytterligare utnyttjande och se till deras bidrag till den revolverande kreditfaciliteten inte helt gick förlorade med tanke på flygbolagets svårigheter.

| — | Det var också oklart för kommissionen huruvida bankernas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten påverkades av staternas kontinuerliga ekonomiska stöd till SAS tidigare år. Kommissionen noterade också att de privata aktörerna var villiga att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten endast på villkor att staterna deltog. |
| --- | --- |

—

Det var också oklart för kommissionen huruvida bankernas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten påverkades av staternas kontinuerliga ekonomiska stöd till SAS tidigare år. Kommissionen noterade också att de privata aktörerna var villiga att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten endast på villkor att staterna deltog.

| — | Kommissionen ställde sig tvivlande till att KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde jämföras med en privat investerares deltagande, med tanke på KAW:s exponering för SAS inte bara genom sin ägarandel utan också via banken SEB. |
| --- | --- |

—

Kommissionen ställde sig tvivlande till att KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde jämföras med en privat investerares deltagande, med tanke på KAW:s exponering för SAS inte bara genom sin ägarandel utan också via banken SEB.

| (33) | Kommissionen ifrågasatte också att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde anses rationellt ur aktieägarsynvinkel och skulle uppfylla kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, vid sidan av resonemanget om jämförbara förhållanden och liknande villkor. Kommissionen undersökte i detta avseende om 4XNG-planen byggde på tillräckligt välgrundade antaganden för att få en privat investerare att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, och om de känslighetsanalyser som genomförts inom ramen för planen var alltför optimistiska. |
| --- | --- |

(33)

Kommissionen ifrågasatte också att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde anses rationellt ur aktieägarsynvinkel och skulle uppfylla kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, vid sidan av resonemanget om jämförbara förhållanden och liknande villkor. Kommissionen undersökte i detta avseende om 4XNG-planen byggde på tillräckligt välgrundade antaganden för att få en privat investerare att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, och om de känslighetsanalyser som genomförts inom ramen för planen var alltför optimistiska.

| (34) | Kommissionen pekade exempelvis på de optimistiska siffrorna i planen avseende marknadstillväxt uttryckt i ASK och BNP, liksom inflationstakten på 0 % för perioden 2015–2017. Den tvivlade också på att ett framgångsrikt genomförande av samtliga initiativ för kostnadsminskning och avyttring av tillgångar kunde ha förutsetts när den nya revolverande kreditfaciliteten undertecknades. |
| --- | --- |

(34)

Kommissionen pekade exempelvis på de optimistiska siffrorna i planen avseende marknadstillväxt uttryckt i ASK och BNP, liksom inflationstakten på 0 % för perioden 2015–2017. Den tvivlade också på att ett framgångsrikt genomförande av samtliga initiativ för kostnadsminskning och avyttring av tillgångar kunde ha förutsetts när den nya revolverande kreditfaciliteten undertecknades.

| (35) | När det gäller villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten och CITI:s bedömning av den förväntade avkastningen på staternas deltagande i den, betonade kommissionen att CITI-rapporten inte innehöll någon bedömning av 4XNG-planen eller någon känslighetsanalys av finansieringsmodellen utan enbart utgick från de uppgifter som lämnats till CITI. Kommissionen påpekade också att den nya revolverande kreditfacilitetens säkerhet inte värderades ur en privat investerares perspektiv i CITI-rapporten, och att rapporten inte tog hänsyn till hur möjliga alternativa scenarier med mindre gynnsamma antaganden (däribland konkurs) skulle påverka avkastningsanalysen. I detta hänseende noterade kommissionen att det i CITI-rapporten ansågs att sannolikheten för att SAS skulle gå i konkurs under de närmaste tre åren var noll, vilket framstod som en underskattning av risken. |
| --- | --- |

(35)

När det gäller villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten och CITI:s bedömning av den förväntade avkastningen på staternas deltagande i den, betonade kommissionen att CITI-rapporten inte innehöll någon bedömning av 4XNG-planen eller någon känslighetsanalys av finansieringsmodellen utan enbart utgick från de uppgifter som lämnats till CITI. Kommissionen påpekade också att den nya revolverande kreditfacilitetens säkerhet inte värderades ur en privat investerares perspektiv i CITI-rapporten, och att rapporten inte tog hänsyn till hur möjliga alternativa scenarier med mindre gynnsamma antaganden (däribland konkurs) skulle påverka avkastningsanalysen. I detta hänseende noterade kommissionen att det i CITI-rapporten ansågs att sannolikheten för att SAS skulle gå i konkurs under de närmaste tre åren var noll, vilket framstod som en underskattning av risken.

| (36) | Mot denna bakgrund kunde kommissionen inte utesluta att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skulle kunna ge SAS en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(36)

Mot denna bakgrund kunde kommissionen inte utesluta att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skulle kunna ge SAS en fördel i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (37) | Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att den nya revolverande kreditfaciliteten, om den innefattade statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden. Kommissionen undersökte i detta avseende om någon av de möjliga grunder för förenlighet som anges i EUF-fördraget skulle vara tillämplig. Med hänsyn till åtgärdens art och SAS svårigheter konstaterade kommissionen att de enda tillämpliga kriterierna verkade vara de som gäller stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, på grundval av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (24) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen drog dock preliminärt slutsatsen att villkoren för stöd till undsättning och omstrukturering enligt riktlinjerna inte verkade vara uppfyllda. |
| --- | --- |

(37)

Slutligen ställde sig kommissionen tvivlande till att den nya revolverande kreditfaciliteten, om den innefattade statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget, skulle kunna betraktas som förenlig med den inre marknaden. Kommissionen undersökte i detta avseende om någon av de möjliga grunder för förenlighet som anges i EUF-fördraget skulle vara tillämplig. Med hänsyn till åtgärdens art och SAS svårigheter konstaterade kommissionen att de enda tillämpliga kriterierna verkade vara de som gäller stöd för undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter enligt artikel 107.3 c i EUF-fördraget, på grundval av gemenskapens riktlinjer för statligt stöd till undsättning och omstrukturering av företag i svårigheter (24) (nedan kallade riktlinjerna). Kommissionen drog dock preliminärt slutsatsen att villkoren för stöd till undsättning och omstrukturering enligt riktlinjerna inte verkade vara uppfyllda.

6.   SYNPUNKTER PÅ BESLUTET OM ATT INLEDA FÖRFARANDET

6.1   Synpunkter från Danmark och Sverige

| (38) | Danmark och Sverige vidhåller att deras deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skedde på marknadsvillkor eftersom de deltog i den under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som bankerna och KAW, vilket utesluter förekomst av statligt stöd. |
| --- | --- |

(38)

Danmark och Sverige vidhåller att deras deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skedde på marknadsvillkor eftersom de deltog i den under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som bankerna och KAW, vilket utesluter förekomst av statligt stöd.

| (39) | Danmark och Sverige påpekar att SAS inte utnyttjade den gamla revolverande kreditfaciliteten någon gång under den period då den nya förhandlades fram. De noterar ändringarna av den gamla revolverande kreditfaciliteten i mars 2012, som medförde ännu striktare villkor för utnyttjande av krediten, och menar att bankerna från slutet av juni 2012 därmed hade möjlighet att avvisa eventuella utnyttjandekrav från SAS. Det belopp som utnyttjats återbetalades helt av SAS i mars 2012, och därefter utnyttjade SAS inte den gamla revolverande kreditfaciliteten. Det var därför rimligt att betrakta bankerna som ”utomstående” investerare som deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på samma villkor som staterna, (25) utan någon betydande exponering utan säkerhet gentemot SAS. (26) |
| --- | --- |

(39)

Danmark och Sverige påpekar att SAS inte utnyttjade den gamla revolverande kreditfaciliteten någon gång under den period då den nya förhandlades fram. De noterar ändringarna av den gamla revolverande kreditfaciliteten i mars 2012, som medförde ännu striktare villkor för utnyttjande av krediten, och menar att bankerna från slutet av juni 2012 därmed hade möjlighet att avvisa eventuella utnyttjandekrav från SAS. Det belopp som utnyttjats återbetalades helt av SAS i mars 2012, och därefter utnyttjade SAS inte den gamla revolverande kreditfaciliteten. Det var därför rimligt att betrakta bankerna som ”utomstående” investerare som deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på samma villkor som staterna, (25) utan någon betydande exponering utan säkerhet gentemot SAS. (26)

| (40) | Vad beträffar KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med bankerna anser de danska och de svenska myndigheterna att KAW hade begränsad ekonomisk exponering för SEB och att detta inte kunde ha påverkat KAW:s beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

(40)

Vad beträffar KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med bankerna anser de danska och de svenska myndigheterna att KAW hade begränsad ekonomisk exponering för SEB och att detta inte kunde ha påverkat KAW:s beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten.

| (41) | Danmark och Sverige menar dessutom att 4XNG-planen var realistisk och skulle kunna genomföras framgångsrikt. De vidhåller att alla aspekter och antaganden, även de som avsåg intäktsprognoser (intäkt per erbjuden platskilometer, s.k. RASK) (27), kostnadsminskningsåtgärder och planerade avyttringar, granskats noggrant för att uppfylla de ekonomiska målen i 4XNG-planen för 2014–2015. 4XNG-planen – tillsammans med alla antaganden som låg till grund för den – granskades dessutom noggrant av båda staternas externa finansiella rådgivare (Goldman Sachs) och bankerna ([...]) och anpassades med hänsyn till deras kommentarer och rekommendationer. De betonar också att förväntningarna om ett framgångsrikt genomförande av planen när beslutet om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten fattades hade stöd i det faktum att ingåendet av nya fackföreningsavtal var en förutsättning för den nya revolverande kreditfaciliteten. Enligt Danmark och Sverige visade dessutom utvecklingen från december 2012 till dess att den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes den 4 mars 2014 att planen var på väg att ge de förväntade resultaten. (28) |
| --- | --- |

(41)

Danmark och Sverige menar dessutom att 4XNG-planen var realistisk och skulle kunna genomföras framgångsrikt. De vidhåller att alla aspekter och antaganden, även de som avsåg intäktsprognoser (intäkt per erbjuden platskilometer, s.k. RASK) (27), kostnadsminskningsåtgärder och planerade avyttringar, granskats noggrant för att uppfylla de ekonomiska målen i 4XNG-planen för 2014–2015. 4XNG-planen – tillsammans med alla antaganden som låg till grund för den – granskades dessutom noggrant av båda staternas externa finansiella rådgivare (Goldman Sachs) och bankerna ([...]) och anpassades med hänsyn till deras kommentarer och rekommendationer. De betonar också att förväntningarna om ett framgångsrikt genomförande av planen när beslutet om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten fattades hade stöd i det faktum att ingåendet av nya fackföreningsavtal var en förutsättning för den nya revolverande kreditfaciliteten. Enligt Danmark och Sverige visade dessutom utvecklingen från december 2012 till dess att den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes den 4 mars 2014 att planen var på väg att ge de förväntade resultaten. (28)

| (42) | När det gäller villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten hävdar Danmark och Sverige att de överensstämde med normala marknadsvillkor, eftersom de motsvarade villkoren i jämförbara uppgörelser och den nya revolverande kreditfaciliteten också hade högre initiala avgifter och striktare villkor för utnyttjande av krediten än de flesta uppgörelser som analyserats. Vad säkerhetspaketet beträffar uppger Danmark och Sverige att de faktiska finansiella riskerna för de kreditgivande bankerna var försumbara eftersom säkerheterna hade ett uppskattat värde som klart översteg storleken på facilitet A. Det innebar att samtliga de kreditgivande bankernas fordringar vid ett likvideringsförfarande skulle tillgodoses genom säkerhetspaketet eller med hjälp av andra tillgångar i SAS som skulle kunna säljas, t.ex. [...], dess ägarandelar i [...] osv. Ovanstående stöds också av det faktum att en väsentlig del av åtagandena inom facilitet A upphävdes under första halvåret 2013. Enligt Danmark och Sverige visar detta att bankerna agerade affärsmässigt och försiktigt när de beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med staterna och KAW. |
| --- | --- |

(42)

När det gäller villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten hävdar Danmark och Sverige att de överensstämde med normala marknadsvillkor, eftersom de motsvarade villkoren i jämförbara uppgörelser och den nya revolverande kreditfaciliteten också hade högre initiala avgifter och striktare villkor för utnyttjande av krediten än de flesta uppgörelser som analyserats. Vad säkerhetspaketet beträffar uppger Danmark och Sverige att de faktiska finansiella riskerna för de kreditgivande bankerna var försumbara eftersom säkerheterna hade ett uppskattat värde som klart översteg storleken på facilitet A. Det innebar att samtliga de kreditgivande bankernas fordringar vid ett likvideringsförfarande skulle tillgodoses genom säkerhetspaketet eller med hjälp av andra tillgångar i SAS som skulle kunna säljas, t.ex. [...], dess ägarandelar i [...] osv. Ovanstående stöds också av det faktum att en väsentlig del av åtagandena inom facilitet A upphävdes under första halvåret 2013. Enligt Danmark och Sverige visar detta att bankerna agerade affärsmässigt och försiktigt när de beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med staterna och KAW.

| (43) | Danmark och Sverige uppger slutligen att deltagandet i den nya revolverande kreditfaciliteten har genererat en betydande avkastning för kreditgivarna utan att SAS behövt utnyttja faciliteten. Det bör stödja uppfattningen att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med KAW och bankerna var helt och hållet förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi. |
| --- | --- |

(43)

Danmark och Sverige uppger slutligen att deltagandet i den nya revolverande kreditfaciliteten har genererat en betydande avkastning för kreditgivarna utan att SAS behövt utnyttja faciliteten. Det bör stödja uppfattningen att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med KAW och bankerna var helt och hållet förenlig med principen om en privat investerare i en marknadsekonomi.

6.2   Synpunkter från SAS-koncernen

| (44) | SAS-koncernen hävdar att staterna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten i egenskap av aktieägare, inte offentliga myndigheter. Ur det perspektivet var deltagande i ett sådant instrument att föredra framför ett tillskott av eget kapital, med tanke på de betydande intäkter som genererades för aktieägarna/kreditgivarna i form av avgifter, liksom den framtida ökningen av aktiernas värde. |
| --- | --- |

(44)

SAS-koncernen hävdar att staterna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten i egenskap av aktieägare, inte offentliga myndigheter. Ur det perspektivet var deltagande i ett sådant instrument att föredra framför ett tillskott av eget kapital, med tanke på de betydande intäkter som genererades för aktieägarna/kreditgivarna i form av avgifter, liksom den framtida ökningen av aktiernas värde.

| (45) | Vad beträffar kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor uppger SAS-koncernen att det var uppfyllt eftersom bankerna inte hade någon exponering för SAS och därför borde behandlas som ”utomstående” investerare. Staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten påverkade inte heller bankernas agerande, eftersom det var SAS – inte bankerna – som bad bankerna att ansluta sig till den nya revolverande kreditfaciliteten. SAS-koncernen vidhåller dessutom att bankerna beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten på lika villkor tillsammans med staterna och KAW baserat på det mycket positiva resultatet av risk- och inkomstanalysen. |
| --- | --- |

(45)

Vad beträffar kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor uppger SAS-koncernen att det var uppfyllt eftersom bankerna inte hade någon exponering för SAS och därför borde behandlas som ”utomstående” investerare. Staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten påverkade inte heller bankernas agerande, eftersom det var SAS – inte bankerna – som bad bankerna att ansluta sig till den nya revolverande kreditfaciliteten. SAS-koncernen vidhåller dessutom att bankerna beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten på lika villkor tillsammans med staterna och KAW baserat på det mycket positiva resultatet av risk- och inkomstanalysen.

| (46) | SAS-koncernen stöder också Danmarks och Sveriges påstående om att de antaganden som låg till grund för 4XNG-planen var robusta med mycket realistiska prognoser för de tre huvudsakliga faktorerna, nämligen marknadstillväxt uttryckt i ASK, BNP-tillväxt för 2015–2017 och förväntad inflation på 0 %. Riskerna i samband med genomförandet av planen granskades dessutom noga av alla kreditgivande banker med särskilt fokus på RASK som en nyckelindikator för företagets lönsamhet. |
| --- | --- |

(46)

SAS-koncernen stöder också Danmarks och Sveriges påstående om att de antaganden som låg till grund för 4XNG-planen var robusta med mycket realistiska prognoser för de tre huvudsakliga faktorerna, nämligen marknadstillväxt uttryckt i ASK, BNP-tillväxt för 2015–2017 och förväntad inflation på 0 %. Riskerna i samband med genomförandet av planen granskades dessutom noga av alla kreditgivande banker med särskilt fokus på RASK som en nyckelindikator för företagets lönsamhet.

| (47) | Samtidigt hävdar SAS-koncernen att en tillräcklig bedömning gjorts av säkerhetspaketet och att risken för att SAS inte skulle kunna genomföra 4XNG-planen minskat. Detta stöds av det faktum att kostnadsminskningar var en förutsättning för att kreditgivarna skulle delta i den nya revolverande kreditfaciliteten och att ingåendet av nya kollektivavtal i november 2012 var avgörande för ett framgångsrikt genomförande av planen. |
| --- | --- |

(47)

Samtidigt hävdar SAS-koncernen att en tillräcklig bedömning gjorts av säkerhetspaketet och att risken för att SAS inte skulle kunna genomföra 4XNG-planen minskat. Detta stöds av det faktum att kostnadsminskningar var en förutsättning för att kreditgivarna skulle delta i den nya revolverande kreditfaciliteten och att ingåendet av nya kollektivavtal i november 2012 var avgörande för ett framgångsrikt genomförande av planen.

| (48) | SAS-koncernen kritiserar också kommissionen för att man inte tagit hänsyn till konkursalternativet och det faktum att staterna skulle ha förlorat värdet av sitt sammanlagda aktieinnehav om den nya revolverande kreditfaciliteten inte gjorts tillgänglig. I det sammanhanget betonar SAS-koncernen att staterna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten i egenskap av huvudsakliga aktieägare i SAS med syftet att få skälig avkastning på sin investering. |
| --- | --- |

(48)

SAS-koncernen kritiserar också kommissionen för att man inte tagit hänsyn till konkursalternativet och det faktum att staterna skulle ha förlorat värdet av sitt sammanlagda aktieinnehav om den nya revolverande kreditfaciliteten inte gjorts tillgänglig. I det sammanhanget betonar SAS-koncernen att staterna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten i egenskap av huvudsakliga aktieägare i SAS med syftet att få skälig avkastning på sin investering.

| (49) | Slutligen uppger SAS-koncernen att genomförandet av 4XNG-plan resulterat i ett rörelseresultat före skatt på 3 miljarder svenska kronor och därmed till ett positivt resultat för SAS för perioden november 2012 till juli 2013. |
| --- | --- |

(49)

Slutligen uppger SAS-koncernen att genomförandet av 4XNG-plan resulterat i ett rörelseresultat före skatt på 3 miljarder svenska kronor och därmed till ett positivt resultat för SAS för perioden november 2012 till juli 2013.

6.3   Synpunkter från FAM

| (50) | Enligt FAM, det företag som ansvarar för förvaltningen av KAW:s tillgångar, fattades KAW:s beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten utan hänsyn till dess intressen i SEB och SEB:s exponering för SAS. FAM hävdar att KAW varken var majoritetsaktieägare i SEB eller kunde sägas kontrollera SEB. |
| --- | --- |

(50)

Enligt FAM, det företag som ansvarar för förvaltningen av KAW:s tillgångar, fattades KAW:s beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten utan hänsyn till dess intressen i SEB och SEB:s exponering för SAS. FAM hävdar att KAW varken var majoritetsaktieägare i SEB eller kunde sägas kontrollera SEB.

| (51) | FAM granskade 4XNG-planen, de finansiella riskerna i anslutning till den samt säkerhetspaketet och ansåg att det låg i KAW:s intresse att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. I det sammanhanget jämförde FAM utsikterna att skydda KAW:s långsiktiga investering i SAS och den möjliga framtida avkastningen på den investeringen, liksom de höga avgifter som SAS skulle betala inom ramen för den nya revolverande kreditfaciliteten, med en likvidation av SAS, vilket inte sågs som ett ekonomiskt intressant alternativ. |
| --- | --- |

(51)

FAM granskade 4XNG-planen, de finansiella riskerna i anslutning till den samt säkerhetspaketet och ansåg att det låg i KAW:s intresse att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. I det sammanhanget jämförde FAM utsikterna att skydda KAW:s långsiktiga investering i SAS och den möjliga framtida avkastningen på den investeringen, liksom de höga avgifter som SAS skulle betala inom ramen för den nya revolverande kreditfaciliteten, med en likvidation av SAS, vilket inte sågs som ett ekonomiskt intressant alternativ.

| (52) | FAM håller också med Danmark, Sverige och SAS-koncernen om att alla intressenter deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på lika villkor, utan någon form av subordination, oproportionerlig rätt till säkerhet eller i övrigt asymmetriska villkor. Beslutet att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten baserades på en ingående analys av de framtida lönsamhetsutsikterna för ett starkt och konkurrenskraftigt SAS. |
| --- | --- |

(52)

FAM håller också med Danmark, Sverige och SAS-koncernen om att alla intressenter deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten på lika villkor, utan någon form av subordination, oproportionerlig rätt till säkerhet eller i övrigt asymmetriska villkor. Beslutet att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten baserades på en ingående analys av de framtida lönsamhetsutsikterna för ett starkt och konkurrenskraftigt SAS.

| (53) | FAM delar slutligen Danmarks och Sveriges uppfattning att de kreditgivande bankernas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten baserades på affärsmässiga överväganden, eftersom deras befintliga exponering inom ramen för den gamla revolverande kreditfaciliteten bara var teoretisk. FAM hävdar att bankerna hade ännu mindre incitament att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten än staterna och KAW, eftersom de senare kunde räkna med en prisökning på aktierna. Man vidhåller därför att kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor måste anses vara uppfyllt. |
| --- | --- |

(53)

FAM delar slutligen Danmarks och Sveriges uppfattning att de kreditgivande bankernas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten baserades på affärsmässiga överväganden, eftersom deras befintliga exponering inom ramen för den gamla revolverande kreditfaciliteten bara var teoretisk. FAM hävdar att bankerna hade ännu mindre incitament att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten än staterna och KAW, eftersom de senare kunde räkna med en prisökning på aktierna. Man vidhåller därför att kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor måste anses vara uppfyllt.

7.   BEDÖMNING AV ÅTGÄRDEN

7.1   Förekomsten av statligt stöd

| (54) | Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”. |
| --- | --- |

(54)

Enligt artikel 107.1 i EUF-fördraget är ”stöd som ges av en medlemsstat eller med hjälp av statliga medel, av vilket slag det än är, som snedvrider eller hotar att snedvrida konkurrensen genom att gynna vissa företag eller viss produktion, oförenligt med den inre marknaden i den utsträckning det påverkar handeln mellan medlemsstaterna”.

| (55) | Begreppet statligt stöd är därmed tillämpligt på alla fördelar som tilldelas direkt eller indirekt och finansieras med statliga medel och ges av staten själv eller genom en mellanhand som tilldelats sådana befogenheter. |
| --- | --- |

(55)

Begreppet statligt stöd är därmed tillämpligt på alla fördelar som tilldelas direkt eller indirekt och finansieras med statliga medel och ges av staten själv eller genom en mellanhand som tilldelats sådana befogenheter.

| (56) | För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd måste den härröra från statliga medel och kunna tillskrivas staten. I princip är statliga medel en medlemsstats och dess offentliga myndigheters medel samt statliga företags medel, i den mån de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva kontroll över dessa företag. |
| --- | --- |

(56)

För att en åtgärd ska utgöra statligt stöd måste den härröra från statliga medel och kunna tillskrivas staten. I princip är statliga medel en medlemsstats och dess offentliga myndigheters medel samt statliga företags medel, i den mån de offentliga myndigheterna direkt eller indirekt kan utöva kontroll över dessa företag.

| (57) | Det kan inte bestridas att åtgärden i fråga inbegrep statliga medel, eftersom den finansierades med medel från staternas budgetar, och att den kunde tillskrivas staten. Framför allt kan det noteras att parlamenten i Danmark och Sverige godkände statens deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten (skäl (30)). |
| --- | --- |

(57)

Det kan inte bestridas att åtgärden i fråga inbegrep statliga medel, eftersom den finansierades med medel från staternas budgetar, och att den kunde tillskrivas staten. Framför allt kan det noteras att parlamenten i Danmark och Sverige godkände statens deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten (skäl (30)).

| (58) | Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och riskera att påverka handeln mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(58)

Åtgärden måste snedvrida eller hota att snedvrida konkurrensen och riskera att påverka handeln mellan medlemsstaterna.

| (59) | Av etablerad rättspraxis följer att om det ekonomiska stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar om handeln inom unionen kan handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen åtminstone potentiellt påverkas. (29) I detta avseende anser kommissionen att en eventuell ekonomisk fördel som beviljats SAS med statliga medel uppfyller detta villkor. SAS konkurrerar med andra flygbolag i EU och EES, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av lufttransporter (”tredje paketet”) trädde i kraft den 1 januari 1993. (30) När det gäller kortare resor inom EU konkurrerar luftfarten dessutom med transport på väg och järnväg, och även vägtransportföretag och järnvägsföretag skulle därför kunna drabbas. |
| --- | --- |

(59)

Av etablerad rättspraxis följer att om det ekonomiska stöd som beviljas av en medlemsstat stärker ett företags ställning jämfört med andra företag som konkurrerar om handeln inom unionen kan handeln mellan medlemsstaterna och konkurrensen åtminstone potentiellt påverkas. (29) I detta avseende anser kommissionen att en eventuell ekonomisk fördel som beviljats SAS med statliga medel uppfyller detta villkor. SAS konkurrerar med andra flygbolag i EU och EES, särskilt sedan den tredje etappen i avregleringen av lufttransporter (”tredje paketet”) trädde i kraft den 1 januari 1993. (30) När det gäller kortare resor inom EU konkurrerar luftfarten dessutom med transport på väg och järnväg, och även vägtransportföretag och järnvägsföretag skulle därför kunna drabbas.

| (60) | Det enda kriterium i anslutning till begreppet statligt stöd som det råder osäkerhet kring är därmed huruvida åtgärden gav SAS en selektiv oberättigad ekonomisk fördel. |
| --- | --- |

(60)

Det enda kriterium i anslutning till begreppet statligt stöd som det råder osäkerhet kring är därmed huruvida åtgärden gav SAS en selektiv oberättigad ekonomisk fördel.

| (61) | Mot bakgrund av att den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes från och med den 4 mars 2014 har kommissionen undersökt om den nya revolverande kreditfaciliteten gav SAS en selektiv oberättigad ekonomisk fördel från tidpunkten för inrättandet 2012 fram till upphävandet 2014. |
| --- | --- |

(61)

Mot bakgrund av att den nya revolverande kreditfaciliteten upphävdes från och med den 4 mars 2014 har kommissionen undersökt om den nya revolverande kreditfaciliteten gav SAS en selektiv oberättigad ekonomisk fördel från tidpunkten för inrättandet 2012 fram till upphävandet 2014.

7.2   Ekonomisk fördel för SAS

| (62) | För att fastställa huruvida SAS beviljats statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget kommer kommissionen att undersöka om flygbolaget fick en ekonomisk fördel som det inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. För att granska denna fråga tillämpar kommissionen kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, enligt vilket inget statligt stöd förekommer om en privat investerare som är verksam på normala marknadsvillkor och som till sin storlek kan jämföras med de relevanta organen i den offentliga sektorn under liknande omständigheter kunde ha förmåtts att erbjuda mottagaren åtgärden i fråga. |
| --- | --- |

(62)

För att fastställa huruvida SAS beviljats statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget kommer kommissionen att undersöka om flygbolaget fick en ekonomisk fördel som det inte skulle ha fått under normala marknadsförhållanden. För att granska denna fråga tillämpar kommissionen kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, enligt vilket inget statligt stöd förekommer om en privat investerare som är verksam på normala marknadsvillkor och som till sin storlek kan jämföras med de relevanta organen i den offentliga sektorn under liknande omständigheter kunde ha förmåtts att erbjuda mottagaren åtgärden i fråga.

| (63) | Enligt kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi måste kommissionen därför bedöma om en privat investerare skulle ha genomfört den transaktion som är föremål för granskning på samma villkor. Den privata investeraren antas vara en försiktig investerare som söker maximera sin vinst utan att ta alltför stora risker i förhållande till den förväntade avkastningen. (31) |
| --- | --- |

(63)

Enligt kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi måste kommissionen därför bedöma om en privat investerare skulle ha genomfört den transaktion som är föremål för granskning på samma villkor. Den privata investeraren antas vara en försiktig investerare som söker maximera sin vinst utan att ta alltför stora risker i förhållande till den förväntade avkastningen. (31)

| (64) | I princip innefattar inte ett kapitaltillskott med offentliga medel statligt stöd om det sker samtidigt som en privat investerare gör ett betydande kapitaltillskott under jämförbara förhållanden och på liknande villkor (pari passu). (32) |
| --- | --- |

(64)

I princip innefattar inte ett kapitaltillskott med offentliga medel statligt stöd om det sker samtidigt som en privat investerare gör ett betydande kapitaltillskott under jämförbara förhållanden och på liknande villkor (pari passu). (32)

7.2.1   Staternas, KAW:s och bankernas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten under jämförbara förhållanden och på liknande villkor

| (65) | Kommissionen noterar att de kreditgivande banker som deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten även deltog i den gamla revolverande kreditfaciliteten. I den nya revolverande kreditfaciliteten ökade staterna emellertid sin exponering för SAS, medan bankerna grovt räknat halverade sitt bidrag (från omkring 366 miljoner till omkring 200 miljoner euro) och därmed minskade sin totala befintliga exponering för SAS inom den revolverande kreditfaciliteten med omkring 50 %. Mot denna bakgrund ställde sig kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet tvivlande till att kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor kunde vara uppfyllt eftersom staterna och bankerna inte tycktes befinna sig i jämförbara situationer. |
| --- | --- |

(65)

Kommissionen noterar att de kreditgivande banker som deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten även deltog i den gamla revolverande kreditfaciliteten. I den nya revolverande kreditfaciliteten ökade staterna emellertid sin exponering för SAS, medan bankerna grovt räknat halverade sitt bidrag (från omkring 366 miljoner till omkring 200 miljoner euro) och därmed minskade sin totala befintliga exponering för SAS inom den revolverande kreditfaciliteten med omkring 50 %. Mot denna bakgrund ställde sig kommissionen i beslutet om att inleda förfarandet tvivlande till att kriteriet om jämförbara förhållanden och liknande villkor kunde vara uppfyllt eftersom staterna och bankerna inte tycktes befinna sig i jämförbara situationer.

| (66) | Danmark, Sverige och SAS-koncernen hävdar att de kreditgivande bankerna inte hade någon exponering inom den gamla revolverande kreditfaciliteten när de förhandlade om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten. Bankerna borde därför ha betraktats som ”utomstående” investerare i en situation som är jämförbar med staternas och KAW:s. |
| --- | --- |

(66)

Danmark, Sverige och SAS-koncernen hävdar att de kreditgivande bankerna inte hade någon exponering inom den gamla revolverande kreditfaciliteten när de förhandlade om deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten. Bankerna borde därför ha betraktats som ”utomstående” investerare i en situation som är jämförbar med staternas och KAW:s.

| (67) | Kommissionen noterar att SAS hade utnyttjat den gamla revolverande kreditfaciliteten helt och hållet i januari 2012 (skäl (20)). Ändringarna av den gamla revolverande kreditfaciliteten i mars 2012 inkluderade också bl.a. ett villkor om fullständig och omedelbar återbetalning av det utnyttjade beloppet. Beloppen återbetalades i sin helhet i mars 2012, och de ändringar av den gamla revolverande kreditfaciliteten som antogs i samma månad gjorde det oerhört svårt för SAS att utnyttja faciliteten därefter. (33) SAS måste också senast i juni 2012 lämna en rekapitaliseringsplan, som måste godkännas av styrelsen och de största aktieägarna, dvs. staterna och KAW. Planen avvisades först av bankerna. Det var först i november 2012 som staterna, efter noggrann granskning av den reviderade 4XNG-planen, beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, och därefter anslöt sig även bankerna. |
| --- | --- |

(67)

Kommissionen noterar att SAS hade utnyttjat den gamla revolverande kreditfaciliteten helt och hållet i januari 2012 (skäl (20)). Ändringarna av den gamla revolverande kreditfaciliteten i mars 2012 inkluderade också bl.a. ett villkor om fullständig och omedelbar återbetalning av det utnyttjade beloppet. Beloppen återbetalades i sin helhet i mars 2012, och de ändringar av den gamla revolverande kreditfaciliteten som antogs i samma månad gjorde det oerhört svårt för SAS att utnyttja faciliteten därefter. (33) SAS måste också senast i juni 2012 lämna en rekapitaliseringsplan, som måste godkännas av styrelsen och de största aktieägarna, dvs. staterna och KAW. Planen avvisades först av bankerna. Det var först i november 2012 som staterna, efter noggrann granskning av den reviderade 4XNG-planen, beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten, och därefter anslöt sig även bankerna.

| (68) | De danska och de svenska myndigheterna och SAS-koncernen hävdar därför att SAS i praktiken förhindrades att begära att få utnyttja den gamla revolverande kreditfaciliteten. Bankerna, som var medvetna om situationen, måste besluta om de skulle fortsätta med den gamla revolverande kreditfaciliteten till dess att den löpte ut i juni 2013 eller delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med staterna och KAW på lika villkor, trots att staterna och KAW i egenskap av aktieägare hade större incitament att delta för att potentiellt få ett högre värde på aktierna efter genomförandet av 4XNG-planen. |
| --- | --- |

(68)

De danska och de svenska myndigheterna och SAS-koncernen hävdar därför att SAS i praktiken förhindrades att begära att få utnyttja den gamla revolverande kreditfaciliteten. Bankerna, som var medvetna om situationen, måste besluta om de skulle fortsätta med den gamla revolverande kreditfaciliteten till dess att den löpte ut i juni 2013 eller delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med staterna och KAW på lika villkor, trots att staterna och KAW i egenskap av aktieägare hade större incitament att delta för att potentiellt få ett högre värde på aktierna efter genomförandet av 4XNG-planen.

| (69) | Kommissionen anser det visserligen sannolikt att bankerna, åtminstone de som inte hade några andra bilaterala exponeringar utan säkerhet gentemot SAS, inte i någon väsentlig grad var exponerade för den gamla revolverande kreditfaciliteten vid tidpunkten för beslutet om deltagande i den nya, men anser också att det fortfarande fanns risk för att SAS kunde ha uppfyllt villkoren för utnyttjande innan den nya revolverande kreditfaciliteten inrättats. Det faktum att detta inte skedde och att den gamla revolverande kreditfaciliteten inte utnyttjades efter det att den återbetalats i sin helhet i mars 2012 saknar relevans i det avseendet. Bankerna tycks således ha haft en viss exponering för SAS inom den gamla revolverande kreditfaciliteten som staterna (och KAW) inte hade. Kommissionen kan därför inte godta de danska och de svenska myndigheternas argument att bankerna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten som ”utomstående” investerare, trots deras exponering inom den gamla revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

(69)

Kommissionen anser det visserligen sannolikt att bankerna, åtminstone de som inte hade några andra bilaterala exponeringar utan säkerhet gentemot SAS, inte i någon väsentlig grad var exponerade för den gamla revolverande kreditfaciliteten vid tidpunkten för beslutet om deltagande i den nya, men anser också att det fortfarande fanns risk för att SAS kunde ha uppfyllt villkoren för utnyttjande innan den nya revolverande kreditfaciliteten inrättats. Det faktum att detta inte skedde och att den gamla revolverande kreditfaciliteten inte utnyttjades efter det att den återbetalats i sin helhet i mars 2012 saknar relevans i det avseendet. Bankerna tycks således ha haft en viss exponering för SAS inom den gamla revolverande kreditfaciliteten som staterna (och KAW) inte hade. Kommissionen kan därför inte godta de danska och de svenska myndigheternas argument att bankerna deltog i den nya revolverande kreditfaciliteten som ”utomstående” investerare, trots deras exponering inom den gamla revolverande kreditfaciliteten.

| (70) | Kommissionen kan inte heller hålla med Danmark och Sverige om att vissa av bankernas exponering i form av bilaterala faciliteter med koppling till den gamla revolverande kreditfaciliteten (34) inte var förenad med någon finansiell risk för bankerna under den period då den nya revolverande kreditfaciliteten förhandlades fram, med hänvisning till att dessa faciliteter inte kunde utnyttjas om inte den gamla revolverande kreditfaciliteten utnyttjats till fullo. Såsom nämns ovan fanns det en risk, även om den onekligen var liten, för att villkoren för utnyttjande kunde ha uppfyllts trots att sannolikheten för att SAS skulle utnyttja den gamla revolverande kreditfaciliteten var mycket låg efter ändringarna i mars 2012 och de strikta villkor som infördes. |
| --- | --- |

(70)

Kommissionen kan inte heller hålla med Danmark och Sverige om att vissa av bankernas exponering i form av bilaterala faciliteter med koppling till den gamla revolverande kreditfaciliteten (34) inte var förenad med någon finansiell risk för bankerna under den period då den nya revolverande kreditfaciliteten förhandlades fram, med hänvisning till att dessa faciliteter inte kunde utnyttjas om inte den gamla revolverande kreditfaciliteten utnyttjats till fullo. Såsom nämns ovan fanns det en risk, även om den onekligen var liten, för att villkoren för utnyttjande kunde ha uppfyllts trots att sannolikheten för att SAS skulle utnyttja den gamla revolverande kreditfaciliteten var mycket låg efter ändringarna i mars 2012 och de strikta villkor som infördes.

| (71) | Vidare tycks en del banker ha haft andra exponeringar gentemot SAS. Exempelvis hade [...], vid sidan av deltagandet i den gamla revolverande kreditfaciliteten, per den 30 september 2012 en (outnyttjad) bilateral exponering utan säkerhet på [200–600] miljoner euro, liksom en kreditkortsexponering utan säkerhet på [500–900] miljoner euro. Man kunde därför ha ansvarat för att täcka eventuella kostnader för att ersätta kunder om SAS hade ställt in motsvarande flygningar. Denna kreditkortsexponering utan säkerhet motsvarade bara [0–2] % av [...]s totala kreditportfölj på omkring [1 000–3 000] miljarder svenska kronor, men den utgjorde ändå en finansiell risk och det kan därför inte godtas att [...] var i en jämförbar situation i förhållande till staterna när beslutet om att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten fattades. |
| --- | --- |

(71)

Vidare tycks en del banker ha haft andra exponeringar gentemot SAS. Exempelvis hade [...], vid sidan av deltagandet i den gamla revolverande kreditfaciliteten, per den 30 september 2012 en (outnyttjad) bilateral exponering utan säkerhet på [200–600] miljoner euro, liksom en kreditkortsexponering utan säkerhet på [500–900] miljoner euro. Man kunde därför ha ansvarat för att täcka eventuella kostnader för att ersätta kunder om SAS hade ställt in motsvarande flygningar. Denna kreditkortsexponering utan säkerhet motsvarade bara [0–2] % av [...]s totala kreditportfölj på omkring [1 000–3 000] miljarder svenska kronor, men den utgjorde ändå en finansiell risk och det kan därför inte godtas att [...] var i en jämförbar situation i förhållande till staterna när beslutet om att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten fattades.

| (72) | Vidare hade tre andra banker exponeringar i form av utestående faciliteter för finansiering av flygplan (t.ex. [...]). Staterna hävdar visserligen att finansieringen säkrades med hjälp av flygplanen och inte utgjorde en finansiell risk för bankerna eftersom de enkelt kunde säljas på marknaden, men några belägg för detta har inte lagts fram. Det är fortfarande oklart om man verkligen skulle ha fått tillbaka hela beloppet vid en nödförsäljning av flygplanen. |
| --- | --- |

(72)

Vidare hade tre andra banker exponeringar i form av utestående faciliteter för finansiering av flygplan (t.ex. [...]). Staterna hävdar visserligen att finansieringen säkrades med hjälp av flygplanen och inte utgjorde en finansiell risk för bankerna eftersom de enkelt kunde säljas på marknaden, men några belägg för detta har inte lagts fram. Det är fortfarande oklart om man verkligen skulle ha fått tillbaka hela beloppet vid en nödförsäljning av flygplanen.

| (73) | I beslutet om att inleda förfarandet undrade kommissionen också om bankernas agerande verkligen kunde ha påverkats av staternas uppträdande, med tanke på staternas kontinuerliga ekonomiska stöd till flygbolaget tidigare år (t.ex. 2009 och 2010 års nyemissioner med företrädesrätt). Bankerna var dessutom villiga att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten endast på villkoret att staterna deltog i den, såsom förklaras i skälen 23 och 24. |
| --- | --- |

(73)

I beslutet om att inleda förfarandet undrade kommissionen också om bankernas agerande verkligen kunde ha påverkats av staternas uppträdande, med tanke på staternas kontinuerliga ekonomiska stöd till flygbolaget tidigare år (t.ex. 2009 och 2010 års nyemissioner med företrädesrätt). Bankerna var dessutom villiga att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten endast på villkoret att staterna deltog i den, såsom förklaras i skälen 23 och 24.

| (74) | Kommissionen anser i princip att villkoret om jämförbara förhållanden och liknande villkor inte är tillämpligt i fall där staternas engagemang utgör ett strikt krav för att de privata aktörerna ska delta i transaktionen. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen anser i princip att villkoret om jämförbara förhållanden och liknande villkor inte är tillämpligt i fall där staternas engagemang utgör ett strikt krav för att de privata aktörerna ska delta i transaktionen.

| (75) | I samband med den formella granskningen hävdade Danmark, Sverige och SAS-koncernen att bankerna inte under något skede av förhandlingarna om den nya revolverande kreditfaciliteten känt sig ”förorenade” av staternas tidigare agerande och deras fortsatta vilja att stödja SAS, trots att staternas inkomstprognoser i samband med nyemissionerna 2009 och 2010 inte nåddes. |
| --- | --- |

(75)

I samband med den formella granskningen hävdade Danmark, Sverige och SAS-koncernen att bankerna inte under något skede av förhandlingarna om den nya revolverande kreditfaciliteten känt sig ”förorenade” av staternas tidigare agerande och deras fortsatta vilja att stödja SAS, trots att staternas inkomstprognoser i samband med nyemissionerna 2009 och 2010 inte nåddes.

| (76) | Kommissionen kan inte utesluta möjligheten att privata aktörer inte skulle ha varit villiga att investera i ett företag med en sådan historia och opålitliga prognoser, om inte staterna deltog. Samtidigt kan kommissionen inte heller utesluta att staterna, som inte velat tillhandahålla nytt eget kapital eller ansluta sig till en underordnad revolverande kreditfacilitet, inte längre var villiga att tillföra ytterligare medel till SAS. Trots dessa överväganden är kommissionen inte övertygad om att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skedde under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som för de kreditgivande bankerna, med beaktande av att staternas deltagande resulterade i att bankerna minskade sin totala exponering för SAS inom den revolverande kreditfaciliteten med omkring 50 %, samtidigt som staterna ökade sin exponering för SAS. |
| --- | --- |

(76)

Kommissionen kan inte utesluta möjligheten att privata aktörer inte skulle ha varit villiga att investera i ett företag med en sådan historia och opålitliga prognoser, om inte staterna deltog. Samtidigt kan kommissionen inte heller utesluta att staterna, som inte velat tillhandahålla nytt eget kapital eller ansluta sig till en underordnad revolverande kreditfacilitet, inte längre var villiga att tillföra ytterligare medel till SAS. Trots dessa överväganden är kommissionen inte övertygad om att staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten skedde under jämförbara förhållanden och på liknande villkor som för de kreditgivande bankerna, med beaktande av att staternas deltagande resulterade i att bankerna minskade sin totala exponering för SAS inom den revolverande kreditfaciliteten med omkring 50 %, samtidigt som staterna ökade sin exponering för SAS.

| (77) | När det gäller frågan om huruvida KAW:s agerande kunde betraktas som en referenspunkt för att avgöra hur en privat investerare skulle agera visade den formella granskningen att KAW:s exponering för SAS genom dess ägarandel i SEB var mindre än vad som angetts i beslutet om att inleda förfarandet. Eftersom KAW bara är minoritetsägare i SEB och SEB:s exponering för SAS var begränsad skulle det kunna hävdas att KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten motiverades av lönsamhetsutsikter för investeringen. |
| --- | --- |

(77)

När det gäller frågan om huruvida KAW:s agerande kunde betraktas som en referenspunkt för att avgöra hur en privat investerare skulle agera visade den formella granskningen att KAW:s exponering för SAS genom dess ägarandel i SEB var mindre än vad som angetts i beslutet om att inleda förfarandet. Eftersom KAW bara är minoritetsägare i SEB och SEB:s exponering för SAS var begränsad skulle det kunna hävdas att KAW:s deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten motiverades av lönsamhetsutsikter för investeringen.

| (78) | I detta avseende har den formella granskningen inte gjort det möjligt för kommissionen att med säkerhet slå fast att transaktionen i fråga skedde under jämförbara förhållanden och på liknande villkor. |
| --- | --- |

(78)

I detta avseende har den formella granskningen inte gjort det möjligt för kommissionen att med säkerhet slå fast att transaktionen i fråga skedde under jämförbara förhållanden och på liknande villkor.

| (79) | Oberoende av bedömningen avseende jämförbara förhållanden och liknande villkor har kommissionen också undersökt huruvida staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde betraktas som rationell ur ett aktieägarperspektiv och skulle uppfylla kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, vid sidan av resonemanget om jämförbara förhållanden och liknande villkor. |
| --- | --- |

(79)

Oberoende av bedömningen avseende jämförbara förhållanden och liknande villkor har kommissionen också undersökt huruvida staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten kunde betraktas som rationell ur ett aktieägarperspektiv och skulle uppfylla kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi, vid sidan av resonemanget om jämförbara förhållanden och liknande villkor.

7.2.2   Bedömning av staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten med hjälp av kriteriet om en privat investerare i en marknadsekonomi

| (80) | Den fråga som måste undersökas är huruvida en privat investerare i samma situation som staterna, dvs. som befintlig aktieägare i SAS och ställd inför samma omständigheter som staterna 2012, skulle ha deltagit i den nya revolverande kreditfaciliteten på liknande villkor. (35) |
| --- | --- |

(80)

Den fråga som måste undersökas är huruvida en privat investerare i samma situation som staterna, dvs. som befintlig aktieägare i SAS och ställd inför samma omständigheter som staterna 2012, skulle ha deltagit i den nya revolverande kreditfaciliteten på liknande villkor. (35)

| (81) | De oberoende analyser som gjordes av externa finansiella rådgivare (Goldman Sachs International och CITI som rådgivare till staterna och [...] som rådgivare till kreditgivarna) innan den nya revolverande kreditfaciliteten inrättades är upplysande i detta avseende. Enligt Danmark och Sverige beslutade staterna att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten först efter noggrann granskning av 4XNG-planen av de externa rådgivarna och efter justering av villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

(81)

De oberoende analyser som gjordes av externa finansiella rådgivare (Goldman Sachs International och CITI som rådgivare till staterna och [...] som rådgivare till kreditgivarna) innan den nya revolverande kreditfaciliteten inrättades är upplysande i detta avseende. Enligt Danmark och Sverige beslutade staterna att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten först efter noggrann granskning av 4XNG-planen av de externa rådgivarna och efter justering av villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten.

| (82) | I beslutet om att inleda förfarandet gav kommissionen uttryck för vissa reservationer gällande omfattningen hos rapporten från CITI, men Danmark och Sverige har klargjort att deras beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten grundades på samtliga analyser som tagits fram av de finansiella rådgivarna och att CITI-rapporten därför inte borde bedömas separat. |
| --- | --- |

(82)

I beslutet om att inleda förfarandet gav kommissionen uttryck för vissa reservationer gällande omfattningen hos rapporten från CITI, men Danmark och Sverige har klargjort att deras beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten grundades på samtliga analyser som tagits fram av de finansiella rådgivarna och att CITI-rapporten därför inte borde bedömas separat.

| (83) | De finansiella rådgivarna hade bl.a. fått i uppgift att lägga fram en kritisk analys av 4XNG-planen och den nya revolverande kreditfaciliteten samt av känslighet och sårbarhet i det avseendet. Denna analys gjordes i flera rapporter med hänvisning till SAS historiska resultat och andra riktmärken för branschen. Rådgivarna utfärdade en rad rekommendationer avseende strategier för att minska riskerna för både 4XNG-planen och den nya revolverande kreditfaciliteten. I enlighet med dessa rekommendationer begärde staterna ett antal justeringar av 4XNG-planen (för att påskynda kostnadsminskningsåtgärderna och ge utrymme för nya initiativ), liksom justeringar av villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten för att minska sannolikheten för utnyttjande. |
| --- | --- |

(83)

De finansiella rådgivarna hade bl.a. fått i uppgift att lägga fram en kritisk analys av 4XNG-planen och den nya revolverande kreditfaciliteten samt av känslighet och sårbarhet i det avseendet. Denna analys gjordes i flera rapporter med hänvisning till SAS historiska resultat och andra riktmärken för branschen. Rådgivarna utfärdade en rad rekommendationer avseende strategier för att minska riskerna för både 4XNG-planen och den nya revolverande kreditfaciliteten. I enlighet med dessa rekommendationer begärde staterna ett antal justeringar av 4XNG-planen (för att påskynda kostnadsminskningsåtgärderna och ge utrymme för nya initiativ), liksom justeringar av villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten för att minska sannolikheten för utnyttjande.

| (84) | Vid analysen av 4XNG-planen identifierade och uppmärksammade de externa rådgivarna särskilt de viktigaste potentiella riskområdena, däribland kostnadsminskningsmål, avyttringar och RASK-press. Riskbedömningen resulterade bl.a. i följande överväganden:






  — | Kostnadsminskningsmål
  Till följd av de externa rådgivarnas rekommendationer ändrades och stärktes 4XNG-planen så att den även innefattade kostnadsminskningsinitiativ på omkring [1–4] miljarder svenska kronor årligen (en ökning från det ursprungliga målet på [1–4] miljarder svenska kronor årligen). Risken för att kostnadsminskningsmålen inte skulle kunna nås framhölls som ett problem, och en viktig åtgärd för att minska riskerna i anslutning till 4XNG-planen inför slutförandet av den nya revolverande kreditfaciliteten var därför att ingå nya fackföreningsavtal om sänkt ersättning och minskade förmåner för anställda, samt förändringar i pensionsplanen i november 2012. Detta medförde direkta kostnadsminskningar på knappt [0–3] miljarder svenska kronor per år [...], som på staternas begäran måste genomföras framgångsrikt innan den nya revolverande kreditfaciliteten kunde träda i kraft. |
| --- | --- | --- |

(84)

Vid analysen av 4XNG-planen identifierade och uppmärksammade de externa rådgivarna särskilt de viktigaste potentiella riskområdena, däribland kostnadsminskningsmål, avyttringar och RASK-press. Riskbedömningen resulterade bl.a. i följande överväganden:

—

Kostnadsminskningsmål

Till följd av de externa rådgivarnas rekommendationer ändrades och stärktes 4XNG-planen så att den även innefattade kostnadsminskningsinitiativ på omkring [1–4] miljarder svenska kronor årligen (en ökning från det ursprungliga målet på [1–4] miljarder svenska kronor årligen). Risken för att kostnadsminskningsmålen inte skulle kunna nås framhölls som ett problem, och en viktig åtgärd för att minska riskerna i anslutning till 4XNG-planen inför slutförandet av den nya revolverande kreditfaciliteten var därför att ingå nya fackföreningsavtal om sänkt ersättning och minskade förmåner för anställda, samt förändringar i pensionsplanen i november 2012. Detta medförde direkta kostnadsminskningar på knappt [0–3] miljarder svenska kronor per år [...], som på staternas begäran måste genomföras framgångsrikt innan den nya revolverande kreditfaciliteten kunde träda i kraft.

| — | Avyttring
  Sedan de inledande antagandena om avyttring av tillgångar ifrågasatts av den externa finansiella rådgivaren, och även till följd av nya uppgifter som framkom under processen, avvek den slutliga förteckningen över planerade avyttringar i 4XNG-planen från den förteckning som först lagts fram av SAS. (36) Staternas finansiella rådgivare slog slutligen fast att avyttringarna (med ett uppskattat avyttrat värde på omkring 3,0 miljarder svenska kronor) i den slutliga 4XNG-planen var genomförbara inom den beräknade tidsramen. Den nya revolverande kreditfaciliteten innehöll dessutom bestämmelser om tidpunkten för försäljningen av Widerøe och om att behållningen från avyttringen endast fick användas för återbetalning av den nya revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

—

Avyttring

Sedan de inledande antagandena om avyttring av tillgångar ifrågasatts av den externa finansiella rådgivaren, och även till följd av nya uppgifter som framkom under processen, avvek den slutliga förteckningen över planerade avyttringar i 4XNG-planen från den förteckning som först lagts fram av SAS. (36) Staternas finansiella rådgivare slog slutligen fast att avyttringarna (med ett uppskattat avyttrat värde på omkring 3,0 miljarder svenska kronor) i den slutliga 4XNG-planen var genomförbara inom den beräknade tidsramen. Den nya revolverande kreditfaciliteten innehöll dessutom bestämmelser om tidpunkten för försäljningen av Widerøe och om att behållningen från avyttringen endast fick användas för återbetalning av den nya revolverande kreditfaciliteten.

| — | RASK-press
  De bakomliggande antagandena om avkastning och RASK-press granskades och bedömdes som rimliga mot bakgrund av relevanta uppgifter om historiska tendenser, prognoser från tredje part och kända förändringar i konkurrensmiljön vid den aktuella tidpunkten. Antagandena ansågs därför inte utgöra någon väsentlig nedåtrisk i anslutning till genomförandet av 4XNG-planen. |
| --- | --- |

—

RASK-press

De bakomliggande antagandena om avkastning och RASK-press granskades och bedömdes som rimliga mot bakgrund av relevanta uppgifter om historiska tendenser, prognoser från tredje part och kända förändringar i konkurrensmiljön vid den aktuella tidpunkten. Antagandena ansågs därför inte utgöra någon väsentlig nedåtrisk i anslutning till genomförandet av 4XNG-planen.

| (85) | Vad beträffar det tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet när det gäller den optimistiska karaktären hos specifika faktorer i 4XNG-planen (t.ex. marknadstillväxt uttryckt i ASK, BNP-prognoser och 0 % inflation för perioden 2015–2017), visar de uppgifter som lämnats av Danmark, Sverige och SAS-koncernen i samband med den formella granskningen att dessa uppskattningar tog särskild hänsyn till de huvudsakliga marknader där SAS är verksamt. Här ingick företagets mer uttalade exponering för norra än för södra Europa liksom dess exponering för den amerikanska och den asiatiska marknaden. De uppgifter som lämnats tyder vidare på att den beräknade årliga kostnadsinflationen på 0 % för perioden 2015–2017 är nettoeffekten av en bakomliggande årlig inflation på 2 % (i överensstämmelse med EU:s beräknade inflationsnivå) och antagandet att detta skulle kunna neutraliseras genom nya kostnadsminskningsåtgärder. |
| --- | --- |

(85)

Vad beträffar det tvivel som kommissionen gav uttryck för i beslutet om att inleda förfarandet när det gäller den optimistiska karaktären hos specifika faktorer i 4XNG-planen (t.ex. marknadstillväxt uttryckt i ASK, BNP-prognoser och 0 % inflation för perioden 2015–2017), visar de uppgifter som lämnats av Danmark, Sverige och SAS-koncernen i samband med den formella granskningen att dessa uppskattningar tog särskild hänsyn till de huvudsakliga marknader där SAS är verksamt. Här ingick företagets mer uttalade exponering för norra än för södra Europa liksom dess exponering för den amerikanska och den asiatiska marknaden. De uppgifter som lämnats tyder vidare på att den beräknade årliga kostnadsinflationen på 0 % för perioden 2015–2017 är nettoeffekten av en bakomliggande årlig inflation på 2 % (i överensstämmelse med EU:s beräknade inflationsnivå) och antagandet att detta skulle kunna neutraliseras genom nya kostnadsminskningsåtgärder.

| (86) | När det gäller avsaknaden av känslighetstest av CITI-rapportens analys av internräntan (se skäl 35) samt kommissionens inledande farhågor i fråga om de potentiella konsekvenserna av mindre optimistiska scenarier, har Danmark och Sverige i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen om omfattningen hos den känslighetsanalys som gjorts. I detta avseende redovisade Goldman Sachs en rad känslighetstester i samband med utvecklingen av 4XNG-planen under perioden juni till september 2012. En reviderad analys i september 2012 visade att SAS likvida medel inte skulle ta slut ens i de pessimistiska scenarier som presenterades – SAS likviditet skulle alltså i samtliga analyserade fall ligga över den lägsta nivån i den revolverande kreditfacilitetens korridor. För att behålla marknadens förtroende ansågs det dock nödvändigt med en likviditetssäkerhet, och den revolverande kreditfaciliteten förblev det mest realistiska alternativet för den reservlikviditeten. |
| --- | --- |

(86)

När det gäller avsaknaden av känslighetstest av CITI-rapportens analys av internräntan (se skäl 35) samt kommissionens inledande farhågor i fråga om de potentiella konsekvenserna av mindre optimistiska scenarier, har Danmark och Sverige i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet lämnat ytterligare upplysningar till kommissionen om omfattningen hos den känslighetsanalys som gjorts. I detta avseende redovisade Goldman Sachs en rad känslighetstester i samband med utvecklingen av 4XNG-planen under perioden juni till september 2012. En reviderad analys i september 2012 visade att SAS likvida medel inte skulle ta slut ens i de pessimistiska scenarier som presenterades – SAS likviditet skulle alltså i samtliga analyserade fall ligga över den lägsta nivån i den revolverande kreditfacilitetens korridor. För att behålla marknadens förtroende ansågs det dock nödvändigt med en likviditetssäkerhet, och den revolverande kreditfaciliteten förblev det mest realistiska alternativet för den reservlikviditeten.

| (87) | Kommissionen noterar således de finansiella granskningar som gjorts av 4XNG-planen (inklusive omfattande analys och testning av olika varianter av planen). Kommissionen noterar också kraven från staternas sida på minskade genomföranderisker och en konsoliderad omstruktureringsplan innan de ville ansluta sig till den nya revolverande kreditfaciliteten. Sådana åtgärder förefaller överensstämma med de åtgärder som skulle ha vidtagits av en försiktig privat investerare. Trots detta måste det fortfarande undersökas huruvida villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten överensstämde med vad en privat investerare i samma situation som staterna, dvs. som befintlig aktieägare i företaget, skulle ha godtagit. |
| --- | --- |

(87)

Kommissionen noterar således de finansiella granskningar som gjorts av 4XNG-planen (inklusive omfattande analys och testning av olika varianter av planen). Kommissionen noterar också kraven från staternas sida på minskade genomföranderisker och en konsoliderad omstruktureringsplan innan de ville ansluta sig till den nya revolverande kreditfaciliteten. Sådana åtgärder förefaller överensstämma med de åtgärder som skulle ha vidtagits av en försiktig privat investerare. Trots detta måste det fortfarande undersökas huruvida villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten överensstämde med vad en privat investerare i samma situation som staterna, dvs. som befintlig aktieägare i företaget, skulle ha godtagit.

| (88) | Danmark, Sverige och SAS-koncernen har förklarat att något som kännetecknar flygbolagssektorn är behovet av att upprätthålla en hög ekonomisk beredskap för att behålla kundernas och intressenternas förtroende för företagets förmåga att fortsätta med verksamheten. Med tanke på SAS ekonomiska svårigheter 2012 och likviditetssituationen vid den aktuella tidpunkten var en sannolik motivering för staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten, i egenskap av aktieägare i SAS, att undvika större förluster eller konkurs om ett stort antal aktieägare skulle sälja sina innehav i företaget. |
| --- | --- |

(88)

Danmark, Sverige och SAS-koncernen har förklarat att något som kännetecknar flygbolagssektorn är behovet av att upprätthålla en hög ekonomisk beredskap för att behålla kundernas och intressenternas förtroende för företagets förmåga att fortsätta med verksamheten. Med tanke på SAS ekonomiska svårigheter 2012 och likviditetssituationen vid den aktuella tidpunkten var en sannolik motivering för staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten, i egenskap av aktieägare i SAS, att undvika större förluster eller konkurs om ett stort antal aktieägare skulle sälja sina innehav i företaget.

| (89) | I detta avseende tycks staterna framför allt ha förlitat sig på rekommendationer från de oberoende finansiella rådgivarna när villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten fastställdes. Villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten tycks som helhet ha syftat till att minska de viktigaste kommersiella risker som identifierats. Såsom nämns i skäl 84 var exempelvis ett framgångsrikt genomförande av nya kollektivavtal med flygbesättningarna en förutsättning för genomförandet av den nya revolverande kreditfaciliteten. Villkoren för utnyttjande av facilitet B tycktes dessutom göra det mycket osannolikt att den skulle ha kunnat utnyttjas före mars 2015. (37) De ekonomiska villkor som var fogade till den nya revolverande kreditfaciliteten var också strukturerade på så sätt att SAS inte, om man inte lyckades nå upp till de huvudsakliga finansiella prognoserna i 4XNG-planen, inte skulle få tillgång till den revolverande kreditfaciliteten eller skulle tvingas återbetala det eventuella belopp som vid den aktuella tidpunkten hade utnyttjats inom den revolverande kreditfaciliteten. (38) |
| --- | --- |

(89)

I detta avseende tycks staterna framför allt ha förlitat sig på rekommendationer från de oberoende finansiella rådgivarna när villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten fastställdes. Villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten tycks som helhet ha syftat till att minska de viktigaste kommersiella risker som identifierats. Såsom nämns i skäl 84 var exempelvis ett framgångsrikt genomförande av nya kollektivavtal med flygbesättningarna en förutsättning för genomförandet av den nya revolverande kreditfaciliteten. Villkoren för utnyttjande av facilitet B tycktes dessutom göra det mycket osannolikt att den skulle ha kunnat utnyttjas före mars 2015. (37) De ekonomiska villkor som var fogade till den nya revolverande kreditfaciliteten var också strukturerade på så sätt att SAS inte, om man inte lyckades nå upp till de huvudsakliga finansiella prognoserna i 4XNG-planen, inte skulle få tillgång till den revolverande kreditfaciliteten eller skulle tvingas återbetala det eventuella belopp som vid den aktuella tidpunkten hade utnyttjats inom den revolverande kreditfaciliteten. (38)

| (90) | Vid sidan av ovanstående iakttagelser har kommissionen fått ytterligare upplysningar om lämpligheten hos den bakomliggande säkerheten för den nya revolverande kreditfaciliteten. I en rapport från maj 2012 gjorde [...] en oberoende värdering av Widerøe och vissa materiella tillgångar (bl.a. reservmotorer, relevanta flygplan, ett antal mindre fastigheter och en del utrustning) som senare användes som säkerhet för den nya revolverande kreditfaciliteten. Fokus låg visserligen på Widerøe, som den viktigaste tillgången i säkerhetspaketet, och bedömningen av övriga tillgångar baserades på mer begränsade uppgifter, men den övergripande värderingen visade att tillgångarnas totala värde uppgick till omkring [1–4]–[3–6] miljarder svenska kronor. Det totala uppskattade värdet av de tillgångar som utgjorde säkerhet översteg därmed storleken på facilitet A. Enligt Danmark och Sverige var detta en tillräcklig garanti för kreditgivarna inom den nya revolverande kreditfaciliteten eftersom sannolikheten för att SAS någonsin skulle utnyttja facilitet B, såsom konstateras ovan, betraktades som försumbar. |
| --- | --- |

(90)

Vid sidan av ovanstående iakttagelser har kommissionen fått ytterligare upplysningar om lämpligheten hos den bakomliggande säkerheten för den nya revolverande kreditfaciliteten. I en rapport från maj 2012 gjorde [...] en oberoende värdering av Widerøe och vissa materiella tillgångar (bl.a. reservmotorer, relevanta flygplan, ett antal mindre fastigheter och en del utrustning) som senare användes som säkerhet för den nya revolverande kreditfaciliteten. Fokus låg visserligen på Widerøe, som den viktigaste tillgången i säkerhetspaketet, och bedömningen av övriga tillgångar baserades på mer begränsade uppgifter, men den övergripande värderingen visade att tillgångarnas totala värde uppgick till omkring [1–4]–[3–6] miljarder svenska kronor. Det totala uppskattade värdet av de tillgångar som utgjorde säkerhet översteg därmed storleken på facilitet A. Enligt Danmark och Sverige var detta en tillräcklig garanti för kreditgivarna inom den nya revolverande kreditfaciliteten eftersom sannolikheten för att SAS någonsin skulle utnyttja facilitet B, såsom konstateras ovan, betraktades som försumbar.

| (91) | De faktiska finansiella riskerna i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten minskades ytterligare genom bestämmelser om obligatorisk förskottsbetalning och/eller upphävande av åtagandena inom ramen för den nya revolverande kreditfaciliteten om SAS avyttrade vissa tillgångar eller valde andra finansieringsalternativ. Tack vare dessa bestämmelser om förskottsbetalning och upphävande minskade den potentiella förlusten över tiden. Som en följd av försäljningen av Widerøe, och i enlighet med ett avtal som trädde i kraft efter den försäljningen i september 2013 (se skäl 31), minskades den nya revolverande kreditfaciliteten från 3,5 miljarder till 2 miljarder svenska kronor. |
| --- | --- |

(91)

De faktiska finansiella riskerna i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten minskades ytterligare genom bestämmelser om obligatorisk förskottsbetalning och/eller upphävande av åtagandena inom ramen för den nya revolverande kreditfaciliteten om SAS avyttrade vissa tillgångar eller valde andra finansieringsalternativ. Tack vare dessa bestämmelser om förskottsbetalning och upphävande minskade den potentiella förlusten över tiden. Som en följd av försäljningen av Widerøe, och i enlighet med ett avtal som trädde i kraft efter den försäljningen i september 2013 (se skäl 31), minskades den nya revolverande kreditfaciliteten från 3,5 miljarder till 2 miljarder svenska kronor.

| (92) | Det förefaller därför som om en omfattande och sammanhängande uppsättning åtgärder vidtogs, som specifikt syftade till att säkra SAS fortsatta livskraft under perioden 2012–2015 och begränsa de främsta finansiella riskerna i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten. |
| --- | --- |

(92)

Det förefaller därför som om en omfattande och sammanhängande uppsättning åtgärder vidtogs, som specifikt syftade till att säkra SAS fortsatta livskraft under perioden 2012–2015 och begränsa de främsta finansiella riskerna i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten.

| (93) | Kommissionen erkänner vidare behovet av att undersöka om en jämförbar privat investerare, ställd inför samma marknadsomständigheter som staterna (dvs. som befintlig aktieägare i SAS), kunde ha förmåtts att erbjuda mottagaren åtgärden i fråga. I detta sammanhang är det också lämpligt att titta på möjliga kontrafaktiska situationer som skulle ha uppstått om den aktuella åtgärden inte hade genomförts. |
| --- | --- |

(93)

Kommissionen erkänner vidare behovet av att undersöka om en jämförbar privat investerare, ställd inför samma marknadsomständigheter som staterna (dvs. som befintlig aktieägare i SAS), kunde ha förmåtts att erbjuda mottagaren åtgärden i fråga. I detta sammanhang är det också lämpligt att titta på möjliga kontrafaktiska situationer som skulle ha uppstått om den aktuella åtgärden inte hade genomförts.

| (94) | I detta avseende hävdar Danmark, Sverige och SAS-koncernen i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att konkurs hade varit sannolikt om den nya revolverande kreditfaciliteten inte hade ställts till förfogande 2012. Detta skulle enligt Danmark och Sverige ha motsvarat en sammanlagd förlust på 1 044 miljoner svenska kronor för staterna, dvs. värdet av deras sammanlagda aktieinnehav. Ett annat övervägande gällde också utsikterna att tvingas avstå från eventuella framtida kapitalvinster om 4XNG-planen kunde genomföras framgångsrikt. Som en jämförelse uppskattar Danmark och Sverige i sina synpunkter att den möjliga totala förlusten till följd av staternas sammanlagda aktieinnehav och deras bidrag till den revolverande kreditfaciliteten, om SAS inte skulle fullgöra sina skyldigheter i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten, i ett ytterlighetsscenario skulle ha hamnat på omkring [1 000–3 000] miljoner svenska kronor. (39) |
| --- | --- |

(94)

I detta avseende hävdar Danmark, Sverige och SAS-koncernen i sina synpunkter på beslutet om att inleda förfarandet att konkurs hade varit sannolikt om den nya revolverande kreditfaciliteten inte hade ställts till förfogande 2012. Detta skulle enligt Danmark och Sverige ha motsvarat en sammanlagd förlust på 1 044 miljoner svenska kronor för staterna, dvs. värdet av deras sammanlagda aktieinnehav. Ett annat övervägande gällde också utsikterna att tvingas avstå från eventuella framtida kapitalvinster om 4XNG-planen kunde genomföras framgångsrikt. Som en jämförelse uppskattar Danmark och Sverige i sina synpunkter att den möjliga totala förlusten till följd av staternas sammanlagda aktieinnehav och deras bidrag till den revolverande kreditfaciliteten, om SAS inte skulle fullgöra sina skyldigheter i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten, i ett ytterlighetsscenario skulle ha hamnat på omkring [1 000–3 000] miljoner svenska kronor. (39)

| (95) | Om SAS skulle gå i konkurs framstår följaktligen den eventuella ytterligare förlusten till följd av staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten (omkring 447,5 miljoner svenska kronor baserat på Danmarks och Sveriges belysande exempel) som relativt begränsad jämfört med den förlust som under alla omständigheter skulle uppstå med anledning av staternas aktieinnehav. En jämförelse mellan denna relativt begränsade förvärring av staternas negativa scenario (konkurs) och den potentiella positiva effekten för staterna av ett framgångsrikt genomförande av 4XNG-planen tycks ge ytterligare stöd för staternas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. I det mest optimistiska ”grundscenariot” uppskattades i CITI-rapporten de potentiella kapitalvinsterna för staterna till totalt [7 000–12 000] miljoner svenska kronor. I beslutet om att inleda förfarandet gav kommissionen visserligen uttryck för vissa reservationer gällande den optimistiska karaktären hos sådana tillväxtprognoser, men kommissionen tillstår att, även med mer försiktiga scenarier, de potentiella kapitalvinsterna i det positiva scenariot ändå avsevärt skulle kunna överstiga de potentiella förlusterna i det negativa scenariot. |
| --- | --- |

(95)

Om SAS skulle gå i konkurs framstår följaktligen den eventuella ytterligare förlusten till följd av staternas deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten (omkring 447,5 miljoner svenska kronor baserat på Danmarks och Sveriges belysande exempel) som relativt begränsad jämfört med den förlust som under alla omständigheter skulle uppstå med anledning av staternas aktieinnehav. En jämförelse mellan denna relativt begränsade förvärring av staternas negativa scenario (konkurs) och den potentiella positiva effekten för staterna av ett framgångsrikt genomförande av 4XNG-planen tycks ge ytterligare stöd för staternas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. I det mest optimistiska ”grundscenariot” uppskattades i CITI-rapporten de potentiella kapitalvinsterna för staterna till totalt [7 000–12 000] miljoner svenska kronor. I beslutet om att inleda förfarandet gav kommissionen visserligen uttryck för vissa reservationer gällande den optimistiska karaktären hos sådana tillväxtprognoser, men kommissionen tillstår att, även med mer försiktiga scenarier, de potentiella kapitalvinsterna i det positiva scenariot ändå avsevärt skulle kunna överstiga de potentiella förlusterna i det negativa scenariot.

| (96) | Kommissionen noterar således risk-/avkastningsbedömningen enligt ovan liksom den omfattande granskningen och testningen av 4XNG-planen, de ytterligare kontrollerna av den bakomliggande säkerheten, (40) bestämmelserna om upphävande och förskottsbetalning som minskade den potentiella förlusten över tiden (41) och de övriga riskminskningsåtgärder som ingick i villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten. (42) Med beaktande av ovanstående framstår staternas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten som förenligt med agerandet hos en privat aktör vars åtgärder syftar till att erhålla en normal marknadsmässig avkastning med hänsyn till företagets specifika situation vid den aktuella tidpunkten. |
| --- | --- |

(96)

Kommissionen noterar således risk-/avkastningsbedömningen enligt ovan liksom den omfattande granskningen och testningen av 4XNG-planen, de ytterligare kontrollerna av den bakomliggande säkerheten, (40) bestämmelserna om upphävande och förskottsbetalning som minskade den potentiella förlusten över tiden (41) och de övriga riskminskningsåtgärder som ingick i villkoren för den nya revolverande kreditfaciliteten. (42) Med beaktande av ovanstående framstår staternas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten som förenligt med agerandet hos en privat aktör vars åtgärder syftar till att erhålla en normal marknadsmässig avkastning med hänsyn till företagets specifika situation vid den aktuella tidpunkten.

| (97) | Kommissionen drar därför slutsatsen att staterna, i sin egenskap av befintliga aktieägare i SAS, vägleddes av rimliga och realistiska lönsamhetsutsikter när de beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med KAW och de kreditgivande bankerna under perioden december 2012 till mars 2014. Detta deltagande medförde således inte någon fördel för SAS i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(97)

Kommissionen drar därför slutsatsen att staterna, i sin egenskap av befintliga aktieägare i SAS, vägleddes av rimliga och realistiska lönsamhetsutsikter när de beslutade att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten tillsammans med KAW och de kreditgivande bankerna under perioden december 2012 till mars 2014. Detta deltagande medförde således inte någon fördel för SAS i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

7.3   Slutsats om förekomsten av statligt stöd

| (98) | Mot ovanstående bakgrund slår kommissionen fast att Danmarks och Sveriges deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

(98)

Mot ovanstående bakgrund slår kommissionen fast att Danmarks och Sveriges deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten inte utgör statligt stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i EUF-fördraget.

| (99) | Kommissionen noterar slutligen att Danmark och Sverige samtyckt till att detta beslut antas och anmäls på engelska. |
| --- | --- |

(99)

Kommissionen noterar slutligen att Danmark och Sverige samtyckt till att detta beslut antas och anmäls på engelska.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Finansieringen av Scandinavian Airlines genom den nya revolverande kreditfacilitet som Konungariket Danmark och Konungariket Sverige genomförde i december 2012 utgör inte ett stöd i den mening som avses i artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Danmark och Konungariket Sverige.

Utfärdat i Bryssel den 9 juli 2014.

På kommissionens vägnar

Joaquín ALMUNIA

Vice ordförande

---

(1)  EUT C 283, 28.9.2013, s. 8.

1

(2)  Se fotnot 1.

2

(3)  FAM är det företag som ansvarar för förvaltningen av tillgångarna i Knut och Alice Wallenbergs Stiftelse.

3

(4)  Erbjuden platskilometer (Available Seat Kilometre – ASK) är ett mått på ett flygbolags kapacitet att transportera passagerare. Det motsvarar antalet tillgängliga platser multiplicerat med antalet flygkilometer.

4

(5)  http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies.

5

http://www.airlineleader.com/regional-focus/nordic-region-heats-up-as-all-major-players-overhaul-their-strategies

(6)  Se fotnot 12 och skäl 31 gällande försäljningen av 80 % av aktierna i Widerøe.

6

(7)  Källa: http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

7

Källa:

(8)  Den senaste tidens utveckling när det gäller S&P:s kreditbetyg för SAS behandlas i fotnot 25.

8

(9)  Källa: SAS årsredovisningar för perioden 2008–2012, finns på http://www.sasgroup.net/SASGroup/default.asp.

9

Källa:

(10)  Företagshemlighet.

10

(11)  Nyemissionerna med företrädesrätt 2009 och 2010 behandlades i kommissionens beslut SA.29785 (finns på http://ec.europa.eu/competition/state_aid/cases/249053/249053_1461974_61_2.pdf), där kommissionen kom fram till att de inte innefattade statligt stöd.

11

(12)  Se i detta avseende uttalandet från SAS vd, citerat av Reuters den 12 november 2012: ”Detta är verkligen vår 'sista utväg' om det ska finnas något SAS i framtiden, sade SAS vd efter att ha presenterat en ny räddningsplan för flygbolaget [...] som inte har gått med vinst ett helt år sedan 2007”, finns på http://www.reuters.com/article/2012/11/12/uk-sas-idUSLNE8AB01O20121112. Se även artikeln med rubriken ”SAS tops European airline critical list” i Financial Times av den 13 november 2012, finns på http://www.ft.com/intl/cms/s/0/fa1cbd88-2d87-11e2-9988-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh.

12

Detta är verkligen vår 'sista utväg' om det ska finnas något SAS i framtiden, sade SAS vd efter att ha presenterat en ny räddningsplan för flygbolaget

som inte har gått med vinst ett helt år sedan 2007

Financial Times

(13)  Se t.ex. Reuters den 18 november 2012 (http://www.reuters.com/article/2012/11/19/sas-idUSL5E8MI6IY20121119) och Financial Times av den 19 november 2012 (http://www.ft.com/intl/cms/s/0/43e37eba-322f-11e2-b891-00144feabdc0.html#axzz2TSY5JHUh).

13

Financial Times

(14)  Enligt upplysningar från de danska och de svenska myndigheterna undantogs försäljningen av [...] – som nämnts i beslutet om att inleda förfarandet – från den slutliga förteckningen över planerade avyttringar, mot bakgrund av den stora osäkerheten i fråga om tidpunkten för försäljningen och de inkomster den skulle ge.

14

(15)  Den 20 maj 2013 meddelade SAS att man hade skrivit under ett avtal om att sälja 80 % av sina aktier i Widerøe till en investerargrupp. SAS kommer att behålla en andel på 20 % i Widerøe med option att överföra full äganderätt 2016. Se http://mb.cision.com/Main/290/9410155/119539.pdf.

15

(16)  SAS har sålt 10 % av sina aktier i sitt marktjänstbolag till Swissport. Förvärvet trädde i kraft den 1 november 2013. Förhandlingarna har nu skjutits upp till dess att Swissport har slutfört förvärvet och integrationen av Servisair.

16

(17)  Detta har slutförts, med en likviditetseffekt på omkring 1,7 miljarder svenska kronor.

17

(18)  Dessa åtgärder har i stort sett genomförts och kommer att ge besparingar på omkring 1 miljard svenska kronor.

18

(19)  [...]

19

(20)  [...], en av kreditgivarna inom den gamla revolverande kreditfaciliteten, angav att man inte var beredd att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten. Därför höjde [...] och [...] sitt deltagande i den nya revolverande kreditfaciliteten i motsvarande grad.

20

(21)  Se fotnot 34.

21

(22)  Se http://www.reuters.com/finance/stocks/SAS.ST/key-developments/article/2662973.

22

(23)  Åtagandet inom facilitet A sänktes från 0,8 miljarder till 0,6 miljarder svenska kronor den 31 oktober 2013 som en följd av att SAS sålde en andel i SAS Ground Handling till Swissport.

23

(24)  EUT C 244, 1.10.2004, s. 2.

24

(25)  Alternativet skulle vara att helt enkelt låta den gamla revolverande kreditfaciliteten löpa ut den 20 juni 2013 och samtidigt förhindra allt utnyttjande under den perioden så länge SAS inte kunde uppfylla villkoren för utnyttjande.

25

(26)  De danska och de svenska myndigheterna lämnade uppgifter om några av bankernas övriga exponering för SAS i form av bilaterala faciliteter, diverse risksäkringsarrangemang, kreditkort, faciliteter för finansiering av flygplan, löpande krediter och fastighetstransaktioner. De danska och de svenska myndigheterna hävdar att bankerna inte, eventuellt med undantag för [...]s exponering i anslutning till kreditkortsbetalningar, hade någon betydande exponering utan säkerhet gentemot SAS. De olika typer av exponering som nämndes var antingen av begränsad storlek eller omfattades av säkerhet och framstod följaktligen som obetydliga i förhållande till bankernas beslut att delta i den nya revolverande kreditfaciliteten.

26

(27)  Intäkt per erbjuden platskilometer (Revenue per Available Seat Kilometre – RASK) är ett vanligt inkomstmått för flygbolag.

27

(28)  Danmark och Sverige och SAS betonade också i detta avseende att S&P den 5 augusti 2013 höjt sitt kreditbetyg för SAS från CCC+ till B– med stabila utsikter.

28

(29)  Se mål 730/79, Philip Morris Holland BV mot kommissionen, REG 1980, s. 2671, punkt 11; mål T-288/97, Regione Friuli Venezia Giulia mot kommissionen, REG 2001, s. II-1169, punkt 41; mål C-280/00, Altmark Trans GmbH och Regierungspräsidium Magdeburg mot Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (Altmark), REG 2003, s. I-7747, punkt 75.

29

(30)  ”Tredje paketet” innefattade tre lagstiftningsåtgärder: i) rådets förordning (EEG) nr 2407/92 av den 23 juli 1992 om utfärdande av tillstånd för lufttrafikföretag (EGT L 240, 24.8.1992, s. 1); ii) rådets förordning (EEG) nr 2408/92 av den 23 juli 1992 om EG-lufttrafikföretags tillträde till flyglinjer inom gemenskapen (EGT L 240, 24.8.1992, s. 8); iii) rådets förordning (EEG) nr 2409/92 av den 23 juli 1992 om biljettpriser och tariffer för lufttrafik (EGT L 240, 24.8.1992, s. 15). Dessa förordningar ingick i EES-avtalet till dess att de upphävdes genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1008/2008 av den 24 september 2008 om gemensamma regler för tillhandahållande av lufttrafik i gemenskapen (EUT L 293, 31.10.2008, s. 3), som införlivades i EES-avtalet genom bilaga XIII till det avtalet.

30

(31)  De förenade målen T-228/99 och T-233/99, Westdeutsche Landesbank Girozentrale och Land Nordrhein-Westfalen mot kommissionen, REG 2003, s. II-435, punkt 255.

31

(32)  Mål T-296/97, Alitalia, REG 2000, s. II-3871, punkt 81.

32

(33)  [...]

33

(34)  Vid sidan av den gamla revolverande kreditfaciliteten hade tre banker den 30 september 2012 exponeringar i form av bilaterala faciliteter med koppling till den gamla revolverande kreditfaciliteten, som inte kunde utnyttjas om inte den gamla revolverande kreditfaciliteten utnyttjats till fullo. Beloppen för de individuella bilaterala faciliteterna var [400–800] miljoner euro för [...], [200–400] miljoner euro för [...] och [400–800] miljoner euro för [...].

34

(35)  Mål C-305/89, Italien mot kommissionen, REG 1991, s. I-1603, punkt 20.

35

(36)  [...] ströks exempelvis från den slutliga förteckningen över planerade avyttringar [...].

36

(37)  Ett av villkoren för utnyttjande av facilitet B var exempelvis att SAS skulle ha en EBITDAR-marginal på minst [5–9] miljarder svenska kronor på löpande tolvmånadersbasis. Eftersom detta översteg den förväntade EBITDAR-marginalen för varje år under perioden 2012–2015 ansågs det osannolikt att SAS skulle ha möjlighet att utnyttja facilitet B under den tid som den nya revolverande kreditfaciliteten var i kraft.

37

(38)  De ekonomiska villkoren avsåg [...]. De två sistnämnda ekonomiska villkoren justerades på kvartalsbasis på grundval av den ekonomiska modell som låg till grund för 4XNG-planen, vilket innebar att SAS måste nå upp till sina egna ekonomiska mål.

38

(39)  I belysande syfte beräknar Danmark och Sverige staternas sammanlagda förlust i anslutning till den nya revolverande kreditfaciliteten vid fullt utnyttjande av facilitet A (varav staterna stod för [700–1 200] miljoner svenska kronor) och om det antas att säkerheten bara täckte 50 % av åtagandet för facilitet A och att staterna redan mottagit den första delbetalningen av åtagandeavgiften. Detta skulle ha resulterat i en beräknad förlust på [400–800] miljoner svenska kronor för den nya revolverande kreditfaciliteten, tillsammans med en beräknad förlust för det sammanlagda aktieinnehavet på [700–1 200] miljoner svenska kronor, dvs. totalt [1 100–2 000] miljoner svenska kronor.

39

(40)  Se skäl 90.

40

(41)  Se skälen 84 och 91.

41

(42)  Se skälen 84 och 89.

42

---

| 20.12.2014 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | L 366/104 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2014

SV

Europeiska unionens officiella tidning

L 366/104

---

KOMMISSIONENS GENOMFÖRANDEBESLUT

av den 18 december 2014

om ändring av genomförandebeslut 2014/833/EU om vissa skyddsåtgärder i samband med de nyligen inträffade utbrotten av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Nederländerna

[delgivet med nr C(2014) 9741]

(Endast den nederländska texten är giltig)

(Text av betydelse för EES)

(2014/939/EU)

EUROPEISKA KOMMISSIONEN HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

med beaktande av rådets direktiv 89/662/EEG av den 11 december 1989 om veterinära kontroller vid handeln inom gemenskapen i syfte att fullborda den inre marknaden (1), särskilt artikel 9.4,

med beaktande av rådets direktiv 90/425/EEG av den 26 juni 1990 om veterinära och avelstekniska kontroller i handeln med vissa levande djur och varor inom gemenskapen med sikte på att förverkliga den inre marknaden (2), särskilt artikel 10.4, och

av följande skäl:

| (1) | Kommissionens genomförandebeslut 2014/808/EU (3) antogs efter det att Nederländerna den 16 november 2014 hade anmält ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i en värphönsanläggning i Hekendorp i Utrecht. |
| --- | --- |

(1)

Kommissionens genomförandebeslut 2014/808/EU (3) antogs efter det att Nederländerna den 16 november 2014 hade anmält ett utbrott av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i en värphönsanläggning i Hekendorp i Utrecht.

| (2) | I genomförandebeslut 2014/808/EU föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som Nederländerna upprättat i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4) ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet. |
| --- | --- |

(2)

I genomförandebeslut 2014/808/EU föreskrivs att de skydds- och övervakningsområden som Nederländerna upprättat i enlighet med rådets direktiv 2005/94/EG (4) ska omfatta åtminstone de områden som anges som skydds- och övervakningsområden i bilagan till det genomförandebeslutet.

| (3) | De tillfälliga skyddsåtgärder som vidtogs efter utbrottet i Hekendorp i Nederländerna granskades i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 20 november 2014. Åtgärderna bekräftades och bilagan till det genomförandebeslutet ändrades genom kommissionens genomförandebeslut 2014/833/EU (5) för att beakta att det upprättats skydds- och övervakningsområden kring ytterligare utbrott i Ter Aar och Kamperveen där veterinärrestriktioner i enlighet med direktiv 2005/94/EG tillämpas. |
| --- | --- |

(3)

De tillfälliga skyddsåtgärder som vidtogs efter utbrottet i Hekendorp i Nederländerna granskades i ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder den 20 november 2014. Åtgärderna bekräftades och bilagan till det genomförandebeslutet ändrades genom kommissionens genomförandebeslut 2014/833/EU (5) för att beakta att det upprättats skydds- och övervakningsområden kring ytterligare utbrott i Ter Aar och Kamperveen där veterinärrestriktioner i enlighet med direktiv 2005/94/EG tillämpas.

| (4) | Den 30 november 2014 bekräftades ytterligare ett utbrott i en fjäderfäanläggning i Zoeterwoude i Zuid-Holland. Åtgärder i enlighet med direktiv 2005/94/EG vidtogs omedelbart, inbegripet upprättandet av skydds- och övervakningsområden. |
| --- | --- |

(4)

Den 30 november 2014 bekräftades ytterligare ett utbrott i en fjäderfäanläggning i Zoeterwoude i Zuid-Holland. Åtgärder i enlighet med direktiv 2005/94/EG vidtogs omedelbart, inbegripet upprättandet av skydds- och övervakningsområden.

| (5) | För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten fastställa de skydds- och övervakningsområden som upprättats på grund av det nya utbrottet i Nederländerna och ange hur länge denna regionalisering ska gälla. |
| --- | --- |

(5)

För att förhindra onödiga störningar i handeln inom unionen och för att undvika att tredjeländer inför omotiverade handelshinder, måste man på unionsnivå i samarbete med den berörda medlemsstaten fastställa de skydds- och övervakningsområden som upprättats på grund av det nya utbrottet i Nederländerna och ange hur länge denna regionalisering ska gälla.

| (6) | Genomförandebeslut 2014/833/EU bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(6)

Genomförandebeslut 2014/833/EU bör därför ändras i enlighet med detta.

| (7) | De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

(7)

De åtgärder som föreskrivs i detta beslut är förenliga med yttrandet från ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Genomförandebeslut 2014/833/EU ska ändras i enlighet med bilagan till det här beslutet.

Artikel 2

Detta beslut riktar sig till Konungariket Nederländerna.

Utfärdat i Bryssel den 18 december 2014.

På kommissionens vägnar

Vytenis ANDRIUKAITIS

Ledamot av kommissionen

---

(1)  EGT L 395, 30.12.1989, s. 13.

1

(2)  EGT L 224, 18.8.1990, s. 29.

2

(3)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/808/EU av den 17 november 2014 om vissa tillfälliga skyddsåtgärder i samband med högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Nederländerna (EUT L 332, 19.11.2014, s. 44).

3

(4)  Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

4

Rådets direktiv 2005/94/EG av den 20 december 2005 om gemenskapsåtgärder för bekämpning av aviär influensa och om upphävande av direktiv 92/40/EEG (EUT L 10, 14.1.2006, s. 16).

(5)  Kommissionens genomförandebeslut 2014/833/EU av den 25 november 2014 om vissa skyddsåtgärder i samband med de nyligen inträffade utbrotten av högpatogen aviär influensa av subtyp H5N8 i Nederländerna (EUT L 341, 27.11.2014, s. 16).

5

---

BILAGA

Följande ska läggas till i del A:

| ”ISO Landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nederländerna | Postnr/ADNS-kod | Kommunen Zoeterwoude, provinsen Zuid-Holland
  Område | 22.12.2014 |
| | | | — | Från korsningen mellan A4 och N11, utmed A4 norrut fram till korsningen A4/N446. |

”ISO Landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 29 i direktiv 2005/94/EG)

NL

Nederländerna

Postnr/ADNS-kod

Kommunen Zoeterwoude, provinsen Zuid-Holland

Område

22.12.2014

—

Från korsningen mellan A4 och N11, utmed A4 norrut fram till korsningen A4/N446.

| — | Utmed N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) i sydöstlig riktning fram till Woudwetering (kanal). |
| --- | --- |

—

Utmed N446 (Doespolderweg, Ofwegen, Kerkweg, Kruisweg) i sydöstlig riktning fram till Woudwetering (kanal).

| — | Utmed Woudewetering söderut fram till Oude Rijn (flod). |
| --- | --- |

—

Utmed Woudewetering söderut fram till Oude Rijn (flod).

| — | Utmed Oude Rijn österut fram till Gemeneweg/N209. |
| --- | --- |

—

Utmed Oude Rijn österut fram till Gemeneweg/N209.

| — | Utmed Gemeneweg/N209 söderut fram till Hoogeveenseweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Gemeneweg/N209 söderut fram till Hoogeveenseweg.

| — | Utmed Hoogeveenseweg österut fram till Heereweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Hoogeveenseweg österut fram till Heereweg.

| — | Utmed Heereweg österut och vidare längs Dorpsstraat fram till Slootweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Heereweg österut och vidare längs Dorpsstraat fram till Slootweg.

| — | Utmed Slootweg i nordöstlig riktning fram till Aziëweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Slootweg i nordöstlig riktning fram till Aziëweg.

| — | Utmed Aziëweg söderut fram till Europaweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Aziëweg söderut fram till Europaweg.

| — | Utmed Europaweg i sydvästlig riktning fram till N206. |
| --- | --- |

—

Utmed Europaweg i sydvästlig riktning fram till N206.

| — | Utmed N206 i nordvästlig riktning fram till A4. |
| --- | --- |

—

Utmed N206 i nordvästlig riktning fram till A4.

| — | Utmed A4 i nordöstlig riktning fram till korsningen mellan A4 och N11.” |
| --- | --- |

—

Utmed A4 i nordöstlig riktning fram till korsningen mellan A4 och N11.”

Följande ska läggas till i del B:

| ”ISO Landskod | Medlemsstat | Kod
  (om sådan finns) | Namn | Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| NL | Nederländerna | Postnr/ADNS-kod | Kommunen Zoeterwoude, provinsen Zuid-Holland
  Område | 31.12.2014 |
| | | | — | Från korsningen mellan A44 och Lisserdijk, utmed Lisserdijk österut och vidare längs Huigsloterdijk och längs Leimuiderdijk fram till Provincialeweg N207. |

”ISO Landskod

Medlemsstat

Kod

(om sådan finns)

Namn

Tillämpas t.o.m. (i enlighet med artikel 31 i direktiv 2005/94/EG)

NL

Nederländerna

Postnr/ADNS-kod

Kommunen Zoeterwoude, provinsen Zuid-Holland

Område

31.12.2014

—

Från korsningen mellan A44 och Lisserdijk, utmed Lisserdijk österut och vidare längs Huigsloterdijk och längs Leimuiderdijk fram till Provincialeweg N207.

| — | Utmed Provincialeweg N207 söderut fram till N446. |
| --- | --- |

—

Utmed Provincialeweg N207 söderut fram till N446.

| — | Utmed N446 österut fram till Aardamseweg. |
| --- | --- |

—

Utmed N446 österut fram till Aardamseweg.

| — | Utmed Aardamseweg österut fram till Oostkanaalweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Aardamseweg österut fram till Oostkanaalweg.

| — | Utmed Oostkanaalweg söderut fram till Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Oostkanaalweg söderut fram till Nieuwkoopseweg.

| — | Utmed Nieuwkoopseweg österut fram till Treinweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Nieuwkoopseweg österut fram till Treinweg.

| — | Utmed Treinweg söderut fram till Oude Rijn (flod). |
| --- | --- |

—

Utmed Treinweg söderut fram till Oude Rijn (flod).

| — | Utmed Oude Rijn österut fram till Goudse Rijpad. |
| --- | --- |

—

Utmed Oude Rijn österut fram till Goudse Rijpad.

| — | Utmed Goudse Rijpad söderut fram till Rijerskoop. |
| --- | --- |

—

Utmed Goudse Rijpad söderut fram till Rijerskoop.

| — | Utmed Rijerskoop västerut fram till Zuidwijk. |
| --- | --- |

—

Utmed Rijerskoop västerut fram till Zuidwijk.

| — | Utmed Zuidwijk söderut och vidare längs Randenburgseweg fram till N207. |
| --- | --- |

—

Utmed Zuidwijk söderut och vidare längs Randenburgseweg fram till N207.

| — | Utmed N207 söderut fram till Brugweg. |
| --- | --- |

—

Utmed N207 söderut fram till Brugweg.

| — | Utmed Brugweg västerut fram till Kanaaldijk. |
| --- | --- |

—

Utmed Brugweg västerut fram till Kanaaldijk.

| — | Utmed Kanaaldijk söderut fram till Dreef. |
| --- | --- |

—

Utmed Kanaaldijk söderut fram till Dreef.

| — | Utmed Dreef västerut fram till Beijerincklaan. |
| --- | --- |

—

Utmed Dreef västerut fram till Beijerincklaan.

| — | Utmed Beijerincklaan i sydvästlig riktning fram till A12. |
| --- | --- |

—

Utmed Beijerincklaan i sydvästlig riktning fram till A12.

| — | Utmed A12 västerut fram till Rotte (flod). |
| --- | --- |

—

Utmed A12 västerut fram till Rotte (flod).

| — | Utmed Rotte söderut fram till Lange Vaart. |
| --- | --- |

—

Utmed Rotte söderut fram till Lange Vaart.

| — | Utmed Lange Vaart västerut och vidare längs Groendelseweg fram till Munnikenweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Lange Vaart västerut och vidare längs Groendelseweg fram till Munnikenweg.

| — | Utmed Munnikenweg västerut fram till Berkelseweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Munnikenweg västerut fram till Berkelseweg.

| — | Utmed Berkelseweg i nordvästlig riktning fram till Katwijkerlaan. |
| --- | --- |

—

Utmed Berkelseweg i nordvästlig riktning fram till Katwijkerlaan.

| — | Utmed Katwijkerlaan i sydvästlig riktning fram till Nieuwkoopseweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Katwijkerlaan i sydvästlig riktning fram till Nieuwkoopseweg.

| — | Utmed Nieuwkoopseweg i nordvästlig riktning fram till 's Gravenweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Nieuwkoopseweg i nordvästlig riktning fram till 's Gravenweg.

| — | Utmed 's Gravenweg västerut fram till järnvägslinjen Rotterdam/Leiderdorp. |
| --- | --- |

—

Utmed 's Gravenweg västerut fram till järnvägslinjen Rotterdam/Leiderdorp.

| — | Utmed järnvägslinjen Rotterdam/Leiderdorp norrut fram till A12. |
| --- | --- |

—

Utmed järnvägslinjen Rotterdam/Leiderdorp norrut fram till A12.

| — | Utmed A12 västerut fram till korsningen mellan A4 och Prins Clausplein. |
| --- | --- |

—

Utmed A12 västerut fram till korsningen mellan A4 och Prins Clausplein.

| — | Utmed A4 norrut fram till N14. |
| --- | --- |

—

Utmed A4 norrut fram till N14.

| — | Utmed N14 västerut och vidare längs N14/Rijksstraatweg norrut fram till Rust en Vreugdelaan. |
| --- | --- |

—

Utmed N14 västerut och vidare längs N14/Rijksstraatweg norrut fram till Rust en Vreugdelaan.

| — | Utmed Rust en Vreugdelaan västerut och vidare längs Lijsterlaan fram till Jagerslaan. |
| --- | --- |

—

Utmed Rust en Vreugdelaan västerut och vidare längs Lijsterlaan fram till Jagerslaan.

| — | Utmed Jagerslaan zuide norrut och vidare längs Jagerslaan noord fram till Katwijkerweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Jagerslaan zuide norrut och vidare längs Jagerslaan noord fram till Katwijkerweg.

| — | Utmed Katwijkerweg i nordvästlig riktning och vidare längs Wassenaarseweg fram till Provincialeweg N206. |
| --- | --- |

—

Utmed Katwijkerweg i nordvästlig riktning och vidare längs Wassenaarseweg fram till Provincialeweg N206.

| — | Utmed Provincialeweg N206 norrut fram till Sandtlaan. |
| --- | --- |

—

Utmed Provincialeweg N206 norrut fram till Sandtlaan.

| — | Utmed Sandtlaan österut och vidare längs Oegstgeesterweg fram till Brouwerstraat. |
| --- | --- |

—

Utmed Sandtlaan österut och vidare längs Oegstgeesterweg fram till Brouwerstraat.

| — | Utmed Brouwerstraat norrut och vidare längs Noordwijkerweg fram till Voorhoutenweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Brouwerstraat norrut och vidare längs Noordwijkerweg fram till Voorhoutenweg.

| — | Utmed Voorhoutenweg i nordöstlig riktning fram till Vinkenweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Voorhoutenweg i nordöstlig riktning fram till Vinkenweg.

| — | Utmed Vinkenweg österut fram till Elsgeesterweg. |
| --- | --- |

—

Utmed Vinkenweg österut fram till Elsgeesterweg.

| — | Utmed Elsgeesterweg i nordöstlig riktning och vidare längs Eerste Elsgeesterweg fram till N444/Leidsevaart. |
| --- | --- |

—

Utmed Elsgeesterweg i nordöstlig riktning och vidare längs Eerste Elsgeesterweg fram till N444/Leidsevaart.

| — | Utmed N444/Leidsevaart söderut fram till A44. |
| --- | --- |

—

Utmed N444/Leidsevaart söderut fram till A44.

| — | Utmed A44 österut och fram till korsningen mellan A44 och Lisserdijk.” |
| --- | --- |

—

Utmed A44 österut och fram till korsningen mellan A44 och Lisserdijk.”

---