# Eiropas Savienības C 468/2014

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 468 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 57. sējums2014. gada 31. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 468

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

57. sējums2014. gada 31. decembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | IV   Paziņojumi |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 468/01 | Euro maiņas kurss | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

IV   Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

2014/C 468/01

Euro maiņas kurss

1

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | CITI TIESĪBU AKTI |
| | Eiropas Komisija |
| 2014/C 468/02 | Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 2 |
| 2014/C 468/03 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām | 10 |

V   Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

2014/C 468/02

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

2

2014/C 468/03

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

10

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

IV Paziņojumi

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTI PAZIŅOJUMI

Eiropas Komisija

| 31.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 468/1 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 468/1

---

Euro maiņas kurss (1)

2014. gada 30. decembris

(2014/C 468/01)

1 euro =

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,2160 |
| JPY | Japānas jena | 145,41 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4436 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,78230 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,4746 |
| CHF | Šveices franks | 1,2028 |
| ISK | Islandes krona | |
| NOK | Norvēģijas krona | 9,0420 |
| BGN | Bulgārijas leva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 27,728 |
| HUF | Ungārijas forints | 314,98 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,45280 |
| PLN | Polijas zlots | 4,3103 |
| RON | Rumānijas leja | 4,4847 |
| TRY | Turcijas lira | 2,8587 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,4878 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,4132 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 9,4340 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 1,5536 |
| SGD | Singapūras dolārs | 1,6085 |
| KRW | Dienvidkorejas vona | 1 334,19 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 14,1487 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 7,5442 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,6598 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 15 099,67 |
| MYR | Malaizijas ringits | 4,2559 |
| PHP | Filipīnu peso | 54,420 |
| RUB | Krievijas rublis | 69,1315 |
| THB | Taizemes bāts | 40,019 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 3,2394 |
| MXN | Meksikas peso | 17,9293 |
| INR | Indijas rūpija | 77,1686 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,2160

JPY

Japānas jena

145,41

DKK

Dānijas krona

7,4436

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,78230

SEK

Zviedrijas krona

9,4746

CHF

Šveices franks

1,2028

ISK

Islandes krona

NOK

Norvēģijas krona

9,0420

BGN

Bulgārijas leva

1,9558

CZK

Čehijas krona

27,728

HUF

Ungārijas forints

314,98

LTL

Lietuvas lits

3,45280

PLN

Polijas zlots

4,3103

RON

Rumānijas leja

4,4847

TRY

Turcijas lira

2,8587

AUD

Austrālijas dolārs

1,4878

CAD

Kanādas dolārs

1,4132

HKD

Hongkongas dolārs

9,4340

NZD

Jaunzēlandes dolārs

1,5536

SGD

Singapūras dolārs

1,6085

KRW

Dienvidkorejas vona

1 334,19

ZAR

Dienvidāfrikas rands

14,1487

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

7,5442

HRK

Horvātijas kuna

7,6598

IDR

Indonēzijas rūpija

15 099,67

MYR

Malaizijas ringits

4,2559

PHP

Filipīnu peso

54,420

RUB

Krievijas rublis

69,1315

THB

Taizemes bāts

40,019

BRL

Brazīlijas reāls

3,2394

MXN

Meksikas peso

17,9293

INR

Indijas rūpija

77,1686

---

(1)  Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

V Atzinumi

CITI TIESĪBU AKTI

Eiropas Komisija

| 31.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 468/2 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 468/2

---

Grozījumu pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2014/C 468/02)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret grozījumu pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUM

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

CHEVROTIN

EK Nr.: FR-PDO-0105-0970-23.2.2012.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Grozījuma(-u) veids

—

—

—

—

3.   Grozījums(-i)

3.1.   Produkta apraksts

Ir precizēts siera masas apraksts, lai labāk raksturotu produktu.

Paredzēts zemāks tauku saturs sausnā: 40 %, nevis 45 %. Tauku satura pazemināšana ir izskaidrojama ar atšķirībām piena tauku saturā, kuras atkarīgas no apstākļiem kazu ganībās. Tāpēc, izmantojot pienu no dienas dienā, var ievērojami atšķirties arī tauku saturs sierā. Agrāk šis mainīgais lielums nebija pienācīgi ņemts vērā.

3.2.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskajā apgabalā ir iekļauta pašvaldības Annecy-le-Vieux daļa. Pēc tam, kad no kāda ražotāja bija saņemts pieprasījums par tās iekļaušanu apgabalā, tika piemēroti norobežošanas kritēriji, kas bija pieņemti sākotnējai ģeogrāfiskā apgabala definīcijai. Ekspertu komisija, kam bija uzdots izpētīt norobežošanas apstākļus, atzina, ka daļa no Annecy-le-Vieux pašvaldības atbilst norobežošanas kritērijiem.

Nodaļā “Elementi, kas pamato saikni ar ģeogrāfisko apgabalu” ir mainīti un attiecīgi pārformulēti ģeogrāfisko apgabalu aprakstošie raksturlielumi.

3.3.   Izcelsmes apliecinājums

Ir precizēti uzņēmumu paziņošanas pienākumi. Šie grozījumi ir saistīti ar cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmas reformu, ko īstenoja ar 2006. gada 7. decembra Rīkojumu Nr. 2006-1547 par lauksaimniecības, mežsaimniecības, pārtikas un jūras produktu popularizēšanu. Konkrētāk, ir paredzēta gan to uzņēmumu identifikācija, kuri vēlas izmantot kāda produkta izcelsmes apzīmējumu, lai apstiprinātu to, ka spēj izpildīt produkta specifikācijas prasības, gan paziņojumi, kas nepieciešami to produktu pazīšanai un pārraudzībai, kurus piedāvā tirgū kā produktus ar cilmes vietas nosaukumu, gan arī paziņojumi saistībā ar dzīvnieku barību.

Ir pievienots noteikums par produktu pārbaudēm, lai varētu pārliecināties par kvalitāti visā ražošanas ķēdē.

Turklāt ir precizēts, ka uz siera izvietotais identifikācijas marķējums ir apaļš.

3.4.   Ražošanas metode

Piena ieguve

Ir precizēta ganāmpulka definīcija, ņemot vērā valsts nozīmes noteikumus, kas saistīti ar pēdējo reģistrēto specifikācijas versiju: “Ganāmpulks šīs specifikācijas izpratnē ir viss kazu ganāmpulks, kurā ietilpst kazas laktācijas periodā, cietstāvošas kazas, kazlēni (jaunas kazas) un āži.”

Ir labota drukas kļūda šajā likumdošanas tekstā, proti, 80 % Alpu šķirnes īpatsvars attiecas uz visu ganāmpulku, ne tikai kazām.

Ir precizēta piena ieguvei izmantoto kazu šķirne. Faktiski Alpu šķirnē ietilpst dažādi fenotipi, no pelēkiem līdz melnkājainiem un pavisam melniem dzīvniekiem, un šie grozījumi precizē, kādi fenotipi ir izmantojami. Franču ikdienas valodā fenotipus, kas nav pelēkas nokrāsas, apzīmē ar kopjēdzienu “Savojas kazas” (Chèvres des Savoie).

Lai atvieglotu kontroli, ir precizēts veids, kā kazai laktācijas periodā aprēķina vidējā izslaukuma augšējo robežu, ņemot vērā valsts mēroga noteikumus, kas saistīti ar pēdējo reģistrēto specifikāciju.

Ēdināšana

| — | Ir izveidots ēdināšanā atļauto lopbarības līdzekļu un papildbarībā izmantojamo izejvielu un piedevu saraksts, lai atvieglotu kontroli un ieviestu noteikumus par atļautās barības veidu. |
| --- | --- |

—

Ir izveidots ēdināšanā atļauto lopbarības līdzekļu un papildbarībā izmantojamo izejvielu un piedevu saraksts, lai atvieglotu kontroli un ieviestu noteikumus par atļautās barības veidu.

| — | Konkrētāk, ir veikts precizējums par lopbarībā ietilpstošajiem barības līdzekļiem, iekļaujot šajā kategorijā arī kaltētu lopbarību. Labāk definēti ir arī kazām izēdināmās barības veidi. |
| --- | --- |

—

Konkrētāk, ir veikts precizējums par lopbarībā ietilpstošajiem barības līdzekļiem, iekļaujot šajā kategorijā arī kaltētu lopbarību. Labāk definēti ir arī kazām izēdināmās barības veidi.

| — | Ir precizēts papildbarības un kaltētās lopbarības maksimāli pieļaujamais daudzums, lai kazu uzturā novērstu zāles aizstāšanu ar citiem barības līdzekļiem. Kazām laktācijas periodā papildbarības daudzums ir ierobežots līdz 300 g uz piena litru, savukārt kaltētās lopbarības (ja tādu lieto) un papildbarības daudzums kopā nedrīkst pārsniegt 500 g uz piena litru. |
| --- | --- |

—

Ir precizēts papildbarības un kaltētās lopbarības maksimāli pieļaujamais daudzums, lai kazu uzturā novērstu zāles aizstāšanu ar citiem barības līdzekļiem. Kazām laktācijas periodā papildbarības daudzums ir ierobežots līdz 300 g uz piena litru, savukārt kaltētās lopbarības (ja tādu lieto) un papildbarības daudzums kopā nedrīkst pārsniegt 500 g uz piena litru.

| — | Ir precizēta iespēja lietot kaltēto lopbarību, kas iegūta ārpus ģeogrāfiskā apgabala, tādējādi atvieglojot visas lopbarības izcelsmes kontroli. |
| --- | --- |

—

Ir precizēta iespēja lietot kaltēto lopbarību, kas iegūta ārpus ģeogrāfiskā apgabala, tādējādi atvieglojot visas lopbarības izcelsmes kontroli.

| — | Ir pieņemti noteikumi, kas aizliedz izmantot ģenētiski modificētu pārtiku un audzēt ģenētiski modificētas kultūras, – tā tiek saglabāta saikne ar produkta izcelsmes novadu. |
| --- | --- |

—

Ir pieņemti noteikumi, kas aizliedz izmantot ģenētiski modificētu pārtiku un audzēt ģenētiski modificētas kultūras, – tā tiek saglabāta saikne ar produkta izcelsmes novadu.

| — | Lai garantētu kazu barības kvalitāti, ir precizēts, ka visi barības līdzekļi jāuzglabā apstākļos, kas nodrošina to integritāti. |
| --- | --- |

—

Lai garantētu kazu barības kvalitāti, ir precizēts, ka visi barības līdzekļi jāuzglabā apstākļos, kas nodrošina to integritāti.

Ir precizēti noteikumi par kazu barības audzēšanai paredzēto zemes gabalu mēslošanu, jo organiskais mēslojums spēj mainīt ganību augu valsts sastāvu. Tas ļauj saglabāt dabiskās augu valsts daudzveidību un saglabāt saikni ar ģeogrāfisko apgabalu.

“Atļauts izmantot tikai tādu organisko mēslojumu, kas iegūts Chevrotin cilmes vietas apgabalā, proti, kompostu, kūtsmēslus, šķidrmēslus, vircu (lauksaimniecībā iegūtu) un organisko mēslojumu, kas nav iegūts lauksaimniecībā, piemēram, dūņas no notekūdeņu attīrīšanas stacijām (vai blakusproduktus), zaļos atkritumus.

Izvēloties tādu organisko mēslojumu, kas nav lauksaimniecības izcelsmes, jāpārbauda katra konkrētā partija (krava, cisterna utt.), vai tajā nav noteikumos aizliegtu patogēnu mikroorganismu, smago metālu un organisko savienojumu atlikumu.

Saimniecību platībās ir atļauts izkliedēt nelauksaimniecības izcelsmes organisko mēslojumu, bet šāds mēslojums ir tūlīt jāiestrādā zemē, ievērojot spēkā esošos noteikumus par īpašajiem ierobežojumiem (laiks, aizsargjosla utt.) un daudzumiem (..).”

Ražošana

Ražošana

Piena ieguves saimniecībā veicamās darbības ir precizētas un pārceltas uz specifikācijas nodaļu “Produkta ražošanas metodes apraksts” (punkts “Ražošana”).

Noteikums par Chevrotin ražotni ir mainīts, ieviešot noteikumus par tādu ražotņu darbību, kas citu produktu ražošanā izmanto citu dzīvnieku sugu pienu.

Chevrotin

Ir svītrots teikums “Vienkārši atdzesējot pienu, rodas arī labvēlīgi apstākļi fermentu darbībai un tiek novērsta psihotropo mikroorganismu savairošanās.”, jo tā ir tikai informācija, nevis pārbaudes elements.

Lai atvieglotu kontroli, ir precizēts, ka saimniecībā, kurā iegūto pienu pilnībā vai daļēji izmanto Chevrotin ražošanā, jāievēro visi specifikācijā paredzētie noteikumi par piena ražošanu.

Chevrotin

Ir labota pārrakstīšanās kļūda valsts nozīmes noteikumos, par pamatu ņemot tos valsts nozīmes noteikumus, kas ir saistīti ar iepriekšējo reģistrēto specifikāciju:

ir mainīts tās temperatūras intervāls, kādā jāpievieno himozīna ferments piena sarecināšanai (30–38 °C, nevis 32–36 °C temperatūrā, tādā pašā intervālā temperatūra tiek uzturēta arī visu recekļa veidošanās laiku).

Ir norādīts pienskābes baktēriju ierauga sastāvs, lai pienskābes baktēriju kultūras atbilstu konkrētajai mikroflorai un ļautu izpausties Chevrotin raksturīgajām īpašībām.

Chevrotin

Ir mainīta presēšanā izmantotā audekla definīcija. Var izmantot ne tikai linu, bet arī kokvilnas audumu. Tālab ir papildināts sākotnējais teksts, kurā bija paredzēts tikai linaudums, lai gan šajā procesā samērā plaši izmanto arī kokvilnas audumu.

Nogatavināšana

Nogatavināšana

Nogatavināšanas paliktņi tagad drīkst būt izgatavoti ne tikai no egļu dēļiem. Faktiski ražotāju grupa konstatēja, ka pēc apžāvēšanas, kurai gan visādā ziņā jānoris uz egļu dēļiem, ir pieļaujams izmantot paliktņus, kas izgatavoti ne tikai no koka, bet arī no citiem materiāliem. Koks mitruma regulēšanas funkcijas pilda tieši apžāvēšanas posmā, mijiedarbojoties arī ar nogatavināšanā izmantojamo mikrofloru. Prakse liecina, ka, lietojot citus, vienkāršāk izmantojamus nogatavināšanas paliktņus, siera īpašības nemainās – tikai ar nosacījumu, ka tas notiek pēc apžāvēšanas. Dažādu ražotāju pieredze rāda, ka, turot sieru uz citādiem nogatavināšanas paliktņiem (plauktiem), kvalitāte saglabājas (nerodas problēmas pārāk liela ūdens satura vai mikrofloras invāzijas dēļ). Inertāka materiāla paliktņi ir noderīgi situācijās, kad jānovērš nevēlamo mikroorganismu klātbūtne kolektīvo siernīcu nogatavināšanas telpās, jo to virsmas ir vieglāk tīrāmas.

3.5.   Marķēšana

Marķēšana

Gādājot par salasāmību un pieskaņojoties ACVN produktu popularizēšanas pasākumiem, ir atcelts pienākums marķējumā iekļaut norādi appellation d’origine contrôlée (kontrolēts cilmes vietas nosaukums), aizstājot to ar pienākumu marķējumā iekļaut Eiropas Savienības aizsargāta cilmes vietas nosaukuma simbolu. Taču marķējumā drīkst pēc vēlēšanās iekļaut arī norādi appellation d’origine contrôlée.

appellation d’origine contrôlée

appellation d’origine contrôlée

Pienākums norādīt INAO logotipu ir atcelts, ņemot vērā izmaiņas valsts mēroga regulējumā.

INAO

3.6.   Valsts prasības

Valsts prasības

Ņemot vērā iepriekš minēto valsts reformu cilmes vietas nosaukumu kontroles sistēmā, ir pievienota tabula, kurā uzskaitīti galvenie parametri, kas jāpārbauda kontroles gaitā, un to izvērtēšanas metode.

3.7.   Citi grozījumi

Citi grozījumi

Iepakošana

Iepakošana

Iepakošanas noteikumi nav grozīti (vesels siers tiek iepakots atsevišķā iesaiņojumā, kas ietver arī egles koka pamatnīti). Grozījumi attiecas uz brīdi, kad drīkst sākt siera rituļu iepakošanu (no 15. nogatavināšanas dienas, nevis “kad ir beigusies nogatavināšana”, kā norādīts reģistrētās specifikācijas 2. nodaļā).

Šāda pieeja ļauj nodrošināt produkta integritāti nogatavināšanas beigās. Turklāt tā pozitīvi ietekmē produkta konsistenci, jo iesaiņojums veic sava veida “mikropagraba” funkcijas un tā palīdz iegūt mīkstāku konsistenci, neļaujot sieram sažūt, kā arī sekmējot proteolīzi. Šāda pieeja ļauj arī kontrolēt trūkumu parādīšanos (piemēram, melnus plankumus, kas nogatavināšanas beigās dažkārt parādās siera rituļiem, kuri neiesaiņoti glabāti uz koka paliktņiem vai plauktiem) vai mizas bojāšanos (ieplaisājumus, deformējumus).

VIENOTS DOKUMENT

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

3

CHEVROTIN

CHEVROTIN

EK Nr.: FR-PDO-0105-0970-23.2.2012.

EK Nr.: FR-PDO-0105-0970-23.2.2012.

AĢIN ( ) ACVN ( X )

AĢIN ( ) ACVN ( X )

1.   Nosaukums

Nosaukums

Chevrotin

Chevrotin

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Dalībvalsts vai trešā valsts

Francija

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

Produkta veids

1.3. grupa. Siers

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

Siers Chevrotin ir ražots tikai no svaiga kazas pilnpiena, siera ritulim ir cilindriska forma, diametrs 9–12 cm, augstums 3–4,5 cm, svars 250–350 g.

Chevrotin

Siers tiek gatavots no presētas, termiski neapstrādātas masas, siera ritulim ir mazgāta miza, kas pēc nogatavināšanas pilnībā vai daļēji pārklājas ar baltu pelējuma kārtiņu, kuru lielākoties veido Geotrichum ģints sēnes. Pēc apžāvēšanas beigām 100 g siera satur vismaz 40 g tauku, tauku saturs sausnā nedrīkst būt mazāks par 45 g tauku uz 100 g siera.

Geotrichum

Chevrotin tiek iepakots atsevišķā iesaiņojumā, kas it īpaši ietver plānu egles koka pamatnīti.

Chevrotin

Chevrotin tiek iepakots vesela rituļa veidā.

Chevrotin

Tā masa ir mīksta un vijīga, rituļa viducī tā var būt cietāka un ar maziem caurumiņiem. Siera masa ir krēmkrāsā, ar iesāļu, kazas sieram raksturīgu garšu.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Chevrotin ražošanai izmantoto pienu iegūst no kazu ganāmpulkiem, kuros vismaz 80 % jābūt Alpu šķirnes dzīvniekiem, ieskaitot tā sauktās Savojas kazas, kuras Francijas Lopkopības institūts iekļāvis saglabājamo kazu šķirņu sarakstā.

Chevrotin

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Dzīvnieki uzņem barību, ganoties ganībās un ēdot sienu.

Vismaz piecus mēnešus gadā barība pamatā sastāv no augiem, ko kazas apēd, ganoties ražošanas apgabala ganībās.

Lopkopim jānodrošina, lai katrai kazai būtu vismaz 1 000 kvadrātmetru liela ganību platība.

Ganāmpulka barošanai drīkst izmantot tikai šādu barību:

| — | vienīgā atļautā rupjā lopbarība ir ganībās apēsta zāle un dabiskās vai kultivētās graudzāļu un tauriņziežu pļavās iegūts un labos apstākļos uzglabāts siens, |
| --- | --- |

—

vienīgā atļautā rupjā lopbarība ir ganībās apēsta zāle un dabiskās vai kultivētās graudzāļu un tauriņziežu pļavās iegūts un labos apstākļos uzglabāts siens,

| — | atļautā kaltētā lopbarība ir kaltētas biešu mīkstuma izspaidas un kaltēta lucerna, |
| --- | --- |

—

atļautā kaltētā lopbarība ir kaltētas biešu mīkstuma izspaidas un kaltēta lucerna,

| — | papildbarībai atļautās sastāvdaļas ir visu veidu labība un tās klijas, melase kā saistviela, veseli vai smalcināti zirņi, lauka pupas, lupīnas, soja, saulespuķu, kopras, linsēklu, palmu kodolu, rapša, sojas, kokvilnas sēklu rauši, kartupeļi, augu taukvielas, visas minerālvielas, makroelementi, kā arī pašu saimniecībā iegūtas sūkalas, kas uzglabātas labos apstākļos, novēršot kontaminēšanos ar patogēniem mikroorganismiem. Vienīgās atļautās piedevas ir oligoelementi un vitamīni. |
| --- | --- |

—

papildbarībai atļautās sastāvdaļas ir visu veidu labība un tās klijas, melase kā saistviela, veseli vai smalcināti zirņi, lauka pupas, lupīnas, soja, saulespuķu, kopras, linsēklu, palmu kodolu, rapša, sojas, kokvilnas sēklu rauši, kartupeļi, augu taukvielas, visas minerālvielas, makroelementi, kā arī pašu saimniecībā iegūtas sūkalas, kas uzglabātas labos apstākļos, novēršot kontaminēšanos ar patogēniem mikroorganismiem. Vienīgās atļautās piedevas ir oligoelementi un vitamīni.

Ģeogrāfiskajā apgabalā iegūtajai barībai jāveido vismaz 70 % no visas ganāmpulka barības, rēķinot sausnā. Kazām laktācijas periodā papildbarība nedrīkst pārsniegt 300 gramus uz litru izslauktā piena.

Izēdinot kaltētu lopbarību, papildbarības un kaltētās lopbarības daudzums kopā nedrīkst pārsniegt 500 gramus uz litru izslauktā piena.

Dzīvnieku ēdināšanai atļauts izmantot tikai tādus augu valsts barības līdzekļus, blakusproduktus un papildbarību, kas iegūti no ģenētiski nemodificētiem produktiem.

Saimniecībā, kurā iegūst pienu pārstrādei sierā ar cilmes vietas nosaukumu Chevrotin, nedrīkst audzēt ģenētiski modificētas kultūras. Šis aizliegums attiecas uz visām augu sugām, ko iespējams izmantot saimniecībā audzēto dzīvnieku barībā, un uz visu to sugu audzēšanu, kas var iemaisīties barībā. Pieļaujamais slieksnis ir noteikts spēkā esošajos tiesību aktos un attiecas uz katru barības sastāvdaļu.

Chevrotin

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Piena ražošana, siera izgatavošana un nogatavināšana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Lai aizsargātu sieru un saglabātu tā būtiskās īpašības, kas saistās ar rituļa mizu, siera masas konsistenci un smaržas intensitāti, Chevrotin siera rituli iepako veselu. Iepakojumam jābūt piemērotam, un tajā visādā ziņā jāatrodas egles koka pamatnītei, kas ir saskarē ar vismaz vienu siera rituļa pusi. Iepakošana notiek ģeogrāfiskajā apgabalā.

Chevrotin

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Īpaši noteikumi marķēšanai

Visus siera rituļus ar cilmes vietas nosaukumu Chevrotin pārdod ar individuālu marķējumu, kurā norādīts cilmes vietas nosaukums.

Chevrotin

Tam jābūt rakstītam ar tāda lieluma burtiem, kuru augstums vismaz par 20 % pārsniedz pārējos marķējumā lietotos burtus.

Uz apaļas, caurspīdīgas kazeīna plāksnītes ir rakstīts cilmes vietas nosaukums un ražotāja identifikācijas numurs. Ražošanas procesā to piestiprina pie vienas siera rituļa puses.

Uz marķējuma obligāti jābūt redzamam Eiropas Savienības ACVN (AOP) simbolam. Var būt arī norāde appellation d’origine protégée (aizsargāts cilmes vietas nosaukums).

AOP

appellation d’origine protégée

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Augšsavojas (Haute-Savoie) departaments

Augšsavojas (Haute-Savoie

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst pilnībā:

Abondance, Alex, Allèves, Arâches, Aviernoz, Bellevaux, Bernex, Boëge, Bogève, Bluffy, Bonnevaux, Brizon, Burdignin, Chamonix-Mont-Blanc, Châtel, Chevenoz, Chevaline, Combloux, Cons-Sainte-Colombe, Cordon, Demi-Quartier, Dingy-Saint-Clair, Domancy, Doussard, Entremont, Entrevernes, Essert-Romand, Faverges, Giez, Habère-Lullin, Habère-Poche, La Balme-de-Thuy, La Baume, La Chapelle-d’Abondance, La Chapelle-Saint-Maurice, La Clusaz, La Côte-d’Arbroz, La Forclaz, La Rivière-Enverse, La Tour, La Vernaz, Lathuile, Le Biot, Le Bouchet, Le Grand-Bornand, Le Petit-Bornand-les-Glières, Le Reposoir, Les Clefs, Les Contamines-Montjoie, Les Gets, Les Houches, Les Villards-sur-Thônes, Leschaux, Lullin, Magland, Manigod, Marlens, Megève, Mégevette, Mieussy, Montmin, Montriond, Mont-Saxonnex, Morillon, Morzine, Nancy-sur-Cluses, Nâves-Parmelan, Novel, Onnion, Passy, Praz-sur-Arly, Reyvroz, Sallanches, Samoëns, Saxel, Serraval, Servoz, Seythenex, Seytroux, Sixt-Fer-à-Cheval, Saint-André-de-Boëge, Saint-Eustache, Saint-Ferréol, Saint-Gervais-les-Bains, Saint-Jean-d’Aulps, Saint-Jean-de-Sixt, Saint-Jean-de-Tholomé, Saint-Jeoire, Saint-Laurent, Saint-Sigismond, Saint-Sixt, Talloires, Taninges, Thollon-les-Mémises, Thônes, Thorens-Glières, Vacheresse, Vailly, Vallorcine, Verchaix, Villard-sur-Boëge, Villaz, Ville-en-Sallaz, Viuz-en-Sallaz.

Abondance

Alex

Allèves

Arâches

Aviernoz

Bellevaux

Bernex

Boëge

Bogève

Bluffy

Bonnevaux

Brizon

Burdignin

Chamonix-Mont-Blanc

Châtel

Chevenoz

Chevaline

Combloux

Cons-Sainte-Colombe

Cordon

Demi-Quartier

Dingy-Saint-Clair

Domancy

Doussard

Entremont

Entrevernes

Essert-Romand

Faverges

Giez

Habère-Lullin

Habère-Poche

La Balme-de-Thuy

La Baume

La Chapelle-d’Abondance

La Chapelle-Saint-Maurice

La Clusaz

La Côte-d’Arbroz

La Forclaz

La Rivière-Enverse

La Tour

La Vernaz

Lathuile

Le Biot

Le Bouchet

Le Grand-Bornand

Le Petit-Bornand-les-Glières

Le Reposoir

Les Clefs

Les Contamines-Montjoie

Les Gets

Les Houches

Les Villards-sur-Thônes

Leschaux

Lullin

Magland

Manigod

Marlens

Megève

Mégevette

Mieussy

Montmin

Montriond

Mont-Saxonnex

Morillon

Morzine

Nancy-sur-Cluses

Nâves-Parmelan

Novel

Onnion

Passy

Praz-sur-Arly

Reyvroz

Sallanches

Samoëns

Saxel

Serraval

Servoz

Seythenex

Seytroux

Sixt-Fer-à-Cheval

Saint-André-de-Boëge

Saint-Eustache

Saint-Ferréol

Saint-Gervais-les-Bains

Saint-Jean-d’Aulps

Saint-Jean-de-Sixt

Saint-Jean-de-Tholomé

Saint-Jeoire

Saint-Laurent

Saint-Sigismond

Saint-Sixt

Talloires

Taninges

Thollon-les-Mémises

Thônes

Thorens-Glières

Vacheresse

Vailly

Vallorcine

Verchaix

Villard-sur-Boëge

Villaz

Ville-en-Sallaz

Viuz-en-Sallaz.

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst daļēji:

Annecy-le-Vieux, Ayze, Duingt, Gruffy, La Roche-sur-Foron, Lugrin, Marignier, Marnaz, Perrignier, Scionzier, Saint-Jorioz, Viuz-la-Chiésaz.

Annecy-le-Vieux

Ayze

Duingt

Gruffy

La Roche-sur-Foron

Lugrin

Marignier

Marnaz

Perrignier

Scionzier

Saint-Jorioz

Viuz-la-Chiésaz

Savojas (Savoie) departaments

Savojas (Savoie

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst pilnībā:

Aillon-le-Jeune, Aillon-le-Vieux, Allondaz, Arith, Bellecombe-en-Bauges, Cléry, Cohennoz, Crest-Volland, Doucy-en-Bauges, École-en-Bauges, Flumet, Jarsy, La Compôte, La Giettaz, La Motte-en-Bauges, La Thuile, Le Châtelard, Le Noyer, Les Déserts, Lescheraines, Notre-Dame-de-Bellecombe, Puygros, Saint-François-de-Sales, Saint-Nicolas-la-Chapelle, Sainte-Reine, Thoiry, Ugine.

Aillon-le-Jeune

Aillon-le-Vieux

Allondaz

Arith

Bellecombe-en-Bauges

Cléry

Cohennoz

Crest-Volland

Doucy-en-Bauges, École-en-Bauges, Flumet

Jarsy

La Compôte

La Giettaz

La Motte-en-Bauges

La Thuile

Le Châtelard

Le Noyer

Les Déserts

Lescheraines

Notre-Dame-de-Bellecombe

Puygros

Saint-François-de-Sales

Saint-Nicolas-la-Chapelle

Sainte-Reine

Thoiry

Ugine.

Pašvaldības, kuru teritorija šajā apgabalā ietilpst daļēji:

Hauteluce, Le Montcel, Marthod, Mercury, Montailleur, Plancherine, Saint-Jean-d’Arvey, Saint-Jean-de-la-Porte, Saint-Offenge-Dessus, Thénésol, Verrens-Arvey, Villard-sur-Doron.

Hauteluce

Le Montcel

Marthod

Mercury

Montailleur

Plancherine

Saint-Jean-d’Arvey

Saint-Jean-de-la-Porte

Saint-Offenge-Dessus

Thénésol

Verrens-Arvey

Villard-sur-Doron.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Dabas faktori

Dabas faktori

Ģeogrāfiskā apgabala teritorija ietver Augšsavojas departamenta kalnu daļu, ko veido trīs kalnu masīvi – Šablē (Chablais), Monblāns (Mont-Blanc) un Aravī (Aravis) –, kā arī Božu (Bauges) masīvs Savojas departamentā. Teritorijai raksturīgās iezīmes:

Chablais

Mont-Blanc

Aravis

Bauges

| — | auksts un mitrs klimats (gada nokrišņu daudzums pārsniedz 1 200 mm, turklāt nokrišņu daudzums vasarā pārsniedz 60 mm), |
| --- | --- |

—

auksts un mitrs klimats (gada nokrišņu daudzums pārsniedz 1 200 mm, turklāt nokrišņu daudzums vasarā pārsniedz 60 mm),

| — | visa zona pieder pie augstumjoslojuma bioklimatiskā apgabala, |
| --- | --- |

—

visa zona pieder pie augstumjoslojuma bioklimatiskā apgabala,

| — | ainavā vērojamas cietas kaļķakmens klintis, līdz ar to arī pļavās ir veidojušās kaļķainas augsnes, |
| --- | --- |

—

ainavā vērojamas cietas kaļķakmens klintis, līdz ar to arī pļavās ir veidojušās kaļķainas augsnes,

| — | pļavu veģetācija, kurā pārsvarā vērojamas sugas, kas pielāgojušās augstumjoslojuma bioklimatiskajam apgabalam. |
| --- | --- |

—

pļavu veģetācija, kurā pārsvarā vērojamas sugas, kas pielāgojušās augstumjoslojuma bioklimatiskajam apgabalam.

Ģeogrāfiskajam izcelsmes apgabalam ir raksturīgi selektīvi klimatiskie apstākļi un biotopu daudzveidība. Līdz ar to ir vērojama īpatnēja un daudzveidīga augu valsts.

Augu valsts īpatnības izpaužas kā konkrētu sugu izteikts īpatsvars zemākā augstumā virs jūras līmeņa (kalnu piekājē) un dominēšana virs 1 500 m augstuma. Starp tām ir bieži sastopamas pļavu graudzāles (Poa alpina, Festuca violacea), kā arī blakus esošajos līdzenumos retāk vērojamas ģintis un dzimtas (piemēram, genciānu dzimta).

Poa alpina

Festuca violacea

Kalnu pļavām, kas atrodas Chevrotin ražošanas apgabalā, ir raksturīgi, ka to veģetācijā augstuma ietekmē ir reti sastopamas dažas graudzāles, kas dominē līdzenumos intensīvas zemkopības apstākļos, īpaši Lolium perenne, toties attiecīgi biežāk vērojami noteikti divdīgļlapju klases augi, kā Geranium silvaticum vai Chaerophyllium hirsutum.

Chevrotin

Lolium perenne

Geranium silvaticum

Chaerophyllium hirsutum

Vislielākā daudzveidība ir novērojama kalnu ganībās, kas it sevišķi izskaidrojams ar dažādajiem augsnes veidiem. Viena un tā paša kalna dažādās pusēs ir sastopamas dažādas augsnes, kas veidojušās atkarībā no sniega segas saglabāšanās ilguma, vietējiem cilmjiežiem, ūdenstecēm, ūdens aprites nogāzēs un klinšu nogāžu slīpuma.

Līdz ar to ganāmpulki vienās un tajās pašās ganībās var atrast visnotaļ atšķirīgus apstākļus un augus, kas iecienījuši gan kaļķainas un skābas, gan sausas un mitras augsnes.

Cilvēkfaktori

Cilvēkfaktori

Klimats saistībā ar ģeoloģiskajiem apstākļiem rada ievērojamu potenciālu šajā zonā iegūtajai lopbarībai, un tas ir ietekmējis arī reģionālo ekonomiku, kuras pamatā būtībā ir lauksaimniecības sistēmas, kas saistītas ar zālāja izmantošanu un (it īpaši piena) lopkopību.

Gadsimtu gaitā cilvēki ir izveidojuši ganību lopkopības sistēmu, ko veido vismaz piecus mēnešus ilgs ganību periods (daļa no tā jāpavada kalnu ganībās) un ziemas periods, kurā dzīvniekus baro lielākoties ar sienu.

Šī kalnu vide ir sevišķi iecienīta Alpu šķirnes audzēšanai, kuras Savojas kazu populācija, izceldamās ar izturību un piena ražošanas īpašībām, ir sevišķi labi pielāgojusies skarbajiem apstākļiem, un tās piens ir labi piemērots pārstrādei sierā.

Jāatzīmē, ka kazu audzēšana līdztekus liellopu audzēšanai jau kopš seniem laikiem ir bijis šā novada ģimeņu iztikas avots. Iegūtie produkti (piens, siers, gaļa) bija paredzēti ģimenes patēriņam.

Dažos dokumentos jau XVIII gadsimtā minēts, ka šajā reģionā siets siers Chevrotin.

Chevrotin

Liecības atrodamas nomas aktos, kuros bieži bija paredzēts, ka zemniekam (konkrēti minot, ka tas ir Alpu zemnieks, alpagiste) daļa atlīdzības jāmaksā natūrā, siera veidā. Starp šiem sieriem regulāri minēts Chevrotin.

alpagiste

Chevrotin

Siera ražotāju zināšanas ir nodotas no paaudzes paaudzē (sieru ražo no silta piena vismaz 10 °C temperatūrā uzreiz vai 14 stundu laikā pēc slaukšanas, siera vannu uzsilda tikai nedaudz, tad praktizē siera sākotnējo nogatavināšanu un rituļu mazgāšanu).

5.2.   Produkta specifika

Produkta specifika

Citu kazas sieru vidū Chevrotin izceļas ar to, ka tiek ražots ar ātrās recināšanas un mizas mazgāšanas tehnoloģiju.

Chevrotin

Chevrotin ir presēts, termiski neapstrādāts siers ar mazgātu mizu, kas iegūts no svaiga kazas pilnpiena un tiek ražots tikai zemnieku saimniecībās.

Chevrotin

Chevrotin miza ir plāna, iesārta un pilnībā vai daļēji klāta ar plānu baltu pelējuma kārtiņu. Siera masa ir mīksta un vijīga, rituļa viducī tā var būt cietāka un ar maziem caurumiņiem. Tā ir krēmkrāsā ar iesāļu, kazas sieram raksturīgu garšu.

Chevrotin

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Ģeogrāfiskais apgabals atrodas Ziemeļu kaļķakmens Alpu piekājē, un tam ir raksturīgs liels nokrišņu daudzums, jo apgabals ir ceļā nokrišņu plūsmai no rietumiem. Mitrums un salīdzinoši mērens augstums virs jūras līmeņa sekmē augu valsts un mežu attīstību.

Turot kazu ganāmpulkus, tiek ekstensīvi izmantoti dabas resursi, ļaujot saglabāties Alpu augu valsts sugu dažādībai, kuru īpašības izpaužas arī siera aromātā.

Liellopu un kazu ganāmpulki šajā ģeogrāfiskajā apgabalā tiek turēti līdztekus, un tā ir atbilde uz jautājumu, kāpēc Chevrotin ražošanas tehnoloģija līdzinās šā novada govs piena sieru tehnoloģijai.

Chevrotin

Sieru Chevrotin ražo tikai lauku saimniecībās no svaiga piena, kura sastāvs pirms recināšanas fermenta pievienošanas netiek mainīts, un tas ļauj saglabāt vietējo piena mikrofloru, īpaši pienskābes baktērijas un virsas pelējuma mikrofloru.

Chevrotin

Ražotāju zināšanas par katru ražošanas pamatposmu (siers tiek ražots no silta piena vismaz 10 °C temperatūrā uzreiz vai 14 stundu laikā pēc slaukšanas, siera vannu uzsilda tikai nedaudz, praktizē siera sākotnējo nogatavināšanu un rituļu mazgāšanu) palīdz izpausties piena fizikāli ķīmiskajām īpašībām (sabalansēts minerālvielu saturs, tauku satura saglabāšana) un pienskābes baktēriju mikroflorai.

Mikroflora, ko veido galvenokārt Geotrichum candidum sēnes, piešķir sieram Chevrotin tā specifiku un arī ietekmē siera masas veidošanos. Tātad mikroflora ievērojami ietekmē siera kvalitāti gan ārējā izskata, gan konsistences (mīksta un vijīga) un smaržas ziņā. Tā ir vienīgā mikroflora, kas pastāvīgi atrodas uz Chevrotin virsas un palīdz veidoties sieram raksturīgajam plānajam baltajam pelējumam (fleur). Tā kā siera rituļa izmērs un svars ir nelieli, arī nogatavināšanas laiks ir īss, bet miza – plāna.

Geotrichum candidum

Chevrotin

Chevrotin

fleur

Lauku saimniecībās siera ražotāji no paaudzes paaudzē ir atlasījuši (dažkārt empīriski) specifisku mikrofloru, kas ir piemērota gan dabiskās vides mikroklimatiskajiem apstākļiem, gan siera ražošanas tehnoloģijai.

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

4

https://www.inao.gouv.fr/fichier/CDCChevrotin.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

1

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

2

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

3

(4)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

4

---

| 31.12.2014 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 468/10 |
| --- | --- | --- | --- |

31.12.2014

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 468/10

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 50. panta 2. punkta a) apakšpunktu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES) Nr. 1151/2012 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu kvalitātes shēmām

(2014/C 468/03)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 1151/2012 (1) 51. pantam.

GROZĪJUMU PIETEIKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (2)

GROZĪJUMU PIETEIKUMS SASKAŅĀ AR 9. PANTU

MAÇÃ DE ALCOBAÇA

EK Nr.: PT-PGI-0117-0261-7.12.2011.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Produkta specifikācijas nodaļa, kurā izdarīti grozījumi

—

—

—

—

—

—

—

—

—

2.   Grozījuma(-u) veids:

—

—

—

—

3.   Grozījums(-i)

3.1.   Produkta apraksts

Ābeļu šķirņu grupā tika veikti grozījumi, lai iekļautu tajā grupu “Pink”, kuras augļi turpmāk minētajos augsnes un klimatiskajos apstākļos atbilst aizsargājamā lauksaimniecības produkta (Maçã de Alcobaça) īpašībām.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzētajai grupai “Pink” tāpat kā citām šīs specifikācijas šķirņu grupām ir specifiskas rūgtensaldas smaržas un garšas īpašības, kas padara to atšķirīgu.

Salduma un skābuma sabalansētība, kas padara Maçã de Alcobaça šķirņu grupas, tostarp “Pink” grupas ābolus, izteikti un savdabīgi kraukšķīgus un sulīgus, veidojas īpašajos temperatūras un gaisa mitruma apstākļos, kurus nosaka jūras tuvums un dabas veidotās robežas – Aire, Candeeiros un Montejunto kalnu grēda, kas slejas ziemeļu–dienvidu virzienā paralēli okeāna krastam.

“Pink” grupai ir arī citas organoleptiskās un kvalitātes īpašības, kuras uzskatāmas par specifiskām un arī var tikt attiecinātas uz ģeogrāfiskā apgabala īpašajiem ekoloģiskajiem apstākļiem. Tostarp izceļas mīkstuma sevišķi cietā konsistence un kraukšķīgums, ļoti īpatnējā, koši sārtā krāsa, spēcīgā smarža, epiderma ar labi izteiktām atvārsnītēm un rūsinājums kātiņa iedobumā.

“Pink” grupas šķirņu ražīgums liecina, ka tās ir labi pielāgojušās noteiktā ģeogrāfiskā apgabala apstākļiem.

Ņemot vērā patērētāju jaunās vajadzības, papildus veseliem augļiem svaigā veidā ir paredzēta iespēja tirdzniecībā laist arī veselus augļus ar mizu vai bez tās, sagrieztus augļus ar mizu vai bez tās, turklāt mizošana un griešana notiek ar mehāniskiem paņēmieniem.

3.2.   Ģeogrāfiskais apgabals

Ģeogrāfiskais apgabals paplašināts, lai iekļautu tajā Peniche, Lourinhã, Torres Vedras, Bombarral, Cadaval, Rio Maior, Marinha Grande, Batalha un Leiria konselu, ņemot vērā, ka:

| — | faktiskie augsnes un klimatiskie apstākļi apgabalā, kas vēsturiski pazīstams kā Coutos de Alcobaça, ir līdzīgi pašreiz definētajam un šeit ierosinātajam norobežotajam apgabalam, |
| --- | --- |

—

faktiskie augsnes un klimatiskie apstākļi apgabalā, kas vēsturiski pazīstams kā Coutos de Alcobaça, ir līdzīgi pašreiz definētajam un šeit ierosinātajam norobežotajam apgabalam,

| — | augļu dārziem minētajās konselās ir tādas pašas īpašības kā jau esošajās konselās, |
| --- | --- |

—

augļu dārziem minētajās konselās ir tādas pašas īpašības kā jau esošajās konselās,

| — | šeit audzētie āboli kvalitātes ziņā atbilst specifiskajām īpašībām, kas paredzētas “Maçã de Alcobaça – IGP” specifikācijā. |
| --- | --- |

—

šeit audzētie āboli kvalitātes ziņā atbilst specifiskajām īpašībām, kas paredzētas “Maçã de Alcobaça – IGP” specifikācijā.

Galvenās ķīmisko un organoleptisko īpašību atšķirības, ar kurām izceļas Maçã de Alcobaça, veidojas tā audzēšanas ģeogrāfiskā apgabala īpašo ekoloģisko apstākļu ietekmē. Šos apstākļus nosaka jūras tuvums un dabas veidotās robežas – Aire, Candeeiros un Montejunto kalnu grēda, kas slejas ziemeļu–dienvidu virzienā paralēli okeāna krastam.

Ievērojamā Aire, Candeeiros un Montejunto kalnu grēda veido jūras krastam aptuveni paralēlu līniju, kas izteikti nošķir Maçã de Alcobaça ražošanas apgabalu no visiem kaimiņu ģeogrāfiskajiem apgabaliem.

Šī atšķirība izpaužas arī hidrogrāfijā, jo praktiski visas upes un strauti šajā ģeogrāfiskajā apgabalā plūst okeāna virzienā. Ziemeļos tās ietek Mondego hidroloģiskajā baseinā, savukārt austrumos tās ieplūst Tejo (Težu).

Attiecībā uz ģeoloģiju ir konstatēts, ka Maçã de Alcobaça ģeogrāfisko apgabalu ietver garenvirziena nomata līnija, kura stiepjas ziemeļu–dienvidu virzienā (gar kalnu virsotnes līniju) un kurā dominē juras perioda formācijas.

Nevienā citā Portugāles reģionā reljefa īpatnību kopums un Atlantijas okeāna ietekme nav tik ciešā mijiedarbībā ar īpašībām, kuras novērojamas Maçã de Alcobaça noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Jūras tuvums, kalnu barjera, mākoņainība, migla, rīta dūmaka, nakts rasa, saulesgaismas daudzums, gaisa mitrums un augšņu dažādība šeit ir unikālā mijiedarbībā, vērtējot gan visas valsts, gan apkārtējo apgabalu mērogā. Nevis tikai viena vai dažu, bet gan visu šo faktoru mijiedarbībā veidojas “Maçã de Alcobaça – IGP”, kura atšķirīgās īpašības ir plaši pazīstamas.

3.3.   Marķēšana

Neatkarīgi no tirdzniecībai paredzētā noformējuma marķējumā ir obligāti jābūt AĢIN norādei “Maçã de Alcobaça – IGP” vai “Maçã de Alcobaça –Indicação Geográfica Protegida” un Maçã de Alcobaça logotipam.

VIENOTS DOKUMENTS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību
   (3)

MAÇÃ DE ALCOBAÇA

EK Nr.: PT-PGI-0117-0261-7.12.2011.

AĢIN ( X ) ACVN ( )

1.   Nosaukums

Maçã de Alcobaça

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Portugāle

3.   Lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta apraksts

3.1.   Produkta veids

1.6. grupa. Svaigi vai pārstrādāti augļi, dārzeņi un labība

3.2.   Produkta apraksts, uz kuru attiecas 1. punktā minētais nosaukums

“Casa Nova”, “Golden Delicious”, “Red Delicious”, “Gala”, “Fuji”, “Granny Smith”, “Jonagold”, “Reineta” un “Pink” grupas augļi, kas iegūti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā un izceļas ar sevišķi cietu konsistenci un kraukšķīgumu, augstu cukuru saturu un paaugstinātu skābumu, kas tiem piešķir rūgtensaldu garšu un spēcīgu smaržu.

Pētījumā par Maçã de Alcobaça šķirņu uzturvērtības un funkcionālajām īpašībām (1. tabula – Almeida un Pintado, 2008) iegūtās vidējās vērtības liecina par augstu kopējo skābju īpatsvaru. Šis aspekts ir būtisks cukuru un skābju sabalansētībā, kas piešķir Maçã de Alcobaça tik specifisko rūgtensaldo smaržu un garšu, ar ko tie atšķiras no citiem āboliem.

1. tabula

Šķīstošo cietvielu un titrējamā skābuma saturs analizētajās kultivētajās ābolu šķirnēs

| Ābolu šķirņu vidējo vērtību intervāls | Šķīstošās cietvielas (g/100 g) | Titrējamais skābums
  (malāts g/100 g) |
| --- | --- | --- |
| 10,2–15,3 | 0,2–0,76 |

Ābolu šķirņu vidējo vērtību intervāls

Šķīstošās cietvielas (g/100 g)

Titrējamais skābums

(malāts g/100 g)

10,2–15,3

0,2–0,76

Avots: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008. Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937.

Par specifiskām ir uzskatāmas vēl citas organoleptiskās un kvalitātes īpašības, kuras arī var saistīt ar Maçã de Alcobaça ražošanas apgabala īpašajiem ekoloģiskajiem apstākļiem. Tostarp izceļas mīkstuma sevišķi cietā konsistence un kraukšķīgums, sarkanā krāsa sarkano un divkrāsaino augļu grupā, spēcīgā smarža, epiderma ar labi izteiktām atvārsnītēm un rūsinājums kātiņa iedobumā.

Ābolus Maçã de Alcobaça tirdzniecībā piedāvā:

| a) | veselus, ar mizu vai bez tās; un |
| --- | --- |

a)

veselus, ar mizu vai bez tās; un

| b) | gabalos, ar mizu vai bez tās. |
| --- | --- |

b)

gabalos, ar mizu vai bez tās.

3.3.   Izejvielas (tikai pārstrādātiem produktiem)

Neattiecas.

3.4.   Dzīvnieku barība (tikai dzīvnieku izcelsmes produktiem)

Neattiecas.

3.5.   Īpaši ražošanas posmi, kas jāveic noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā

Visi ražošanas posmi, it īpaši ražošanas metodes Maçã de Alcobaça iegūšanai, sākot no augļu koku stādīšanas un beidzot ar augļu ražas novākšanu, noris noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

3.6.   Īpaši noteikumi griešanai, rīvēšanai, iepakošanai u. c.

Ražas novākšana notiek, kad augļi ir tādā gatavības pakāpē, kas ļauj turpināt to nogatavināšanu un atbilstošu uzglabāšanu vēsumā; ābolu iepakošana notiek pakāpeniski pēc ražas novākšanas un augļu nonākšanas augļu noliktavā; visas darbības tiek pārbaudītas un reģistrētas, tāpēc produkta ceļu iespējams izsekot līdz tā izcelsmes vietai.

Citos tirdzniecībai paredzētajos noformējumos ir jāievēro visas prasības, kuras attiecas uz svaigiem āboliem, izņemot prasības attiecībā uz izmēru kalibrējot un kategoriju.

Mazgāšana, griešana un iepakošana nedrīkst mainīt svaiga Maçã de Alcobaça īpašības, turklāt nomizoto un/vai sagriezto ābolu partijas, kas neatbilst produkta raksturīgajām īpašībām, ir jānoraida. Mazgā veselus ābolus, kuri nav sagriezti, lai nenotiktu svaigā produkta īpašību izmaiņas.

Lai samazinātu oksidāciju, mizošana un/vai griešana un iepakošana jāveic vēsās telpās. Āboli jāiesaiņo barjeriepakojumā – īpašā plēvē, kura nepieļauj gāzu apmaiņu ar apkārtējo vidi un kurā ir aizsargatmosfēra, kas atšķiras no apkārtējās vides atmosfēras, piemēram, ar samazinātu skābekļa daudzumu. Arī pēc iepakošanas, uzglabāšanas un transportēšanas posmiem āboli ir jāuzglabā vēsās telpās.

3.7.   Īpaši noteikumi marķēšanai

Papildus tiesību aktos minētajām norādēm obligāti jāizmanto:

| a) | norāde “Maçã de Alcobaça – IGP” (AĢIN vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde); |
| --- | --- |

a)

norāde “Maçã de Alcobaça – IGP” (AĢIN vai aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde);

| b) | Maçã de Alcobaça logotips, kas atveidots turpmāk norādītajā paraugā. |
| --- | --- |

b)

Maçã de Alcobaça logotips, kas atveidots turpmāk norādītajā paraugā.

4.   Precīza ģeogrāfiskā apgabala definīcija

Noteiktais ģeogrāfiskais apgabals no administratīvā viedokļa ietver Alcobaça, Batalha, Bombarral, Cadaval, Caldas da Rainha, Leiria, Lourinhã, Marinha Grande, Nazaré, Óbidos, Peniche, Porto de Mós, Rio Maior un Torres Vedras konselu.

5.   Saikne ar ģeogrāfisko apgabalu

5.1.   Ģeogrāfiskā apgabala specifika

Maçã de Alcobaça ražošanas apgabals atrodas aptuveni starp augstieni Serra dos Candeeiros un jūru. Tādējādi veidojas ļoti īpašs, šim reģionam raksturīgs mikroklimats, kas apvienojumā ar labi piemērotajām augsnēm rada ideālus apstākļus tādu ābolu audzēšanai, kuriem ir augsta organoleptiskā kvalitāte un specifiskas īpašības, ar kuriem tie atšķiras no citos reģionos audzētiem āboliem.

Noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā ir daudzveidīga fiziskā ģeogrāfija, tādēļ no apkārtējiem apgabaliem tas atšķiras ar specifisku mikroklimatu. Šis būtiskais faktors ir izskaidrojums, kāpēc iepriekš minētās ābeļu šķirnes šeit attīstās savādāk. Tā kā apgabals atrodas tuvu pie Atlantijas okeāna, gaisa temperatūras svārstības ir nelielas; dienas vidējā temperatūra ir 15 °C. Kopējais nokrišņu daudzums ir no 600 mm vidēji gadā līdz 900 mm Alcobaça distriktā pie Serra dos Candeeiros. Gada vidējais gaisa mitrums sasniedz 80 %, un to ietekmē jūras tuvums un valdošie ziemeļu un ziemeļrietumu vēji. Saules starojumu slāpē Vidusjūras tuvums ar tā veidoto mākoņainību, līdz ar to vidējais saules spīdēšanas ilgums ir no 2 400 līdz 2 500 stundām.

Mikroklimata atšķirības salīdzinājumā ar apkārtējiem reģioniem ir iemesls, kādēļ minētās ābeļu šķirnes šajā apgabalā aug labāk un veido atšķirīgas īpašības.

5.2.   Produkta specifika

Minēto šķirņu āboliem, kas audzēti noteiktajā ģeogrāfiskajā apgabalā, galvenokārt raksturīga sevišķi cieta konsistence un kraukšķīgums, augsts cukuru saturs un paaugstināts skābums, kas tiem piešķir īpatnēju rūgtensaldu garšu un spēcīgu smaržu.

Salīdzinājumā ar ābolu standartvērtībām, kas publicētas Instituto Nacional de Saúde Dr. Ricardo Jorge uzturvielu tabulās (2. tabula, INSA, 2006), vidējās vērtības, kas iegūtas pētījumā par Maçã de Alcobaça šķirņu uzturvērtības un funkcionālajām īpašībām (1. tabula, Almeida un Pintado, 2008), liecina par izteiktām atšķirībām kopējos skābju īpatsvaros (Maçã de Alcobaça tas ir teju divtik augstāks par standartvērtību).

2. tabula

Ābola uzturvērtība

| Āboli | Enerģētiskā vērtība
  (kcal/100 g) | Ūdens
  (g/100 g) | Pārtikas šķiedrvielas
  (g/100 g) | Ogļhidrāti
  (g/100 g) | Organiskās
  skābes (g/100 g) | Proteīns
  (g/100 g) | Tauki
  (g/100 g) | Pelnvielas
  (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 57 | 82,9 | 2,1 | 13,6 | 0,20 | 0,2 | 0,5 | 0,32 |

Āboli

Enerģētiskā vērtība

(kcal/100 g)

Ūdens

(g/100 g)

Pārtikas šķiedrvielas

(g/100 g)

Ogļhidrāti

(g/100 g)

Organiskās

skābes (g/100 g)

Proteīns

(g/100 g)

Tauki

(g/100 g)

Pelnvielas

(g/100 g)

57

82,9

2,1

13,6

0,20

0,2

0,5

0,32

Avots: INSA (2006).

Pētījums Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça (par Maçã de Alcobaça šķirņu uzturvērtības un funkcionālajām īpašībām) papildus citām analizētajām pazīmēm uzrāda Maçã de Alcobaça uzturvērtību (3. tabula). 3. tabulā sniegto parametru analīze liecina, ka Maçã de Alcobaça vidējais ogļhidrātu un proteīnu saturs ir augstāks nekā vidējās vērtības vairākumam citu ābolu šķirņu, kas norādītas Nacionālā veselības institūta Instituto Nacional de Saúde Dr. Ricardo Jorge publicētajā tabulā Tabela da Composição de Alimentos (1. tabula. INSA, 2006).

3.tabula

Dažu Maçã de Alcobaça šķirņu uzturvērtība. Vērtības attiecas uz svaiga augļa ēdamās daļas (miza un mīkstums) svaru

| Šķirņu vidējās vērtības | Enerģētiskā vērtība
  (kcal/100 g) | Ūdens
  (g/100 g) | Pārtikas šķiedrvielas
  (g/100 g) | Ogļhidrāti
  (g/100 g) | Proteīns
  (g/100 g) | Tauki
  (g/100 g) | Pelnvielas
  (g/100 g) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 52,7 | 84,5 | 2,1 | 14,9 | 0,37 | 0,10 | 0,22 |

Šķirņu vidējās vērtības

Enerģētiskā vērtība

(kcal/100 g)

Ūdens

(g/100 g)

Pārtikas šķiedrvielas

(g/100 g)

Ogļhidrāti

(g/100 g)

Proteīns

(g/100 g)

Tauki

(g/100 g)

Pelnvielas

(g/100 g)

52,7

84,5

2,1

14,9

0,37

0,10

0,22

Avots: Domingos Almeida & Manuela Pintado, 2008. Caracterização nutritiva e funcional de variedades de Maçã de Alcobaça. Projecto Agro 937.

5.3.   Saikne starp ģeogrāfisko apgabalu un produkta kvalitāti vai īpašībām (ACVN) vai produkta īpašo kvalitāti, reputāciju vai citām īpašībām (AĢIN)

Neatkarīgi no ģenētiskās (Iglesias et al., 2008; 2012) un ekofizioloģiskās ietekmes (Gonzalez-Talice et al., 2013) Maçã de Alcobaça kvalitātes un organoleptisko īpašību attīstībā, it sevišķi attiecībā uz krāsas un garšas veidošanos, nedrīkst ignorēt vides apstākļu ietekmi, galvenokārt temperatūru un mitrumu.

Īpašie temperatūras un mitruma apstākļi, kurus rada jūras tuvums un Aire, Candeeiros un Montejunto kalnu grēda, kas slejas ziemeļu–dienvidu virzienā paralēli okeāna krastam, ietekmē Maçã de Alcobaça uzturvērtību un nosaka to īpašo kraukšķīgumu un sulīgumu, ar ko tie atšķiras no citiem āboliem.

Šo ābolu atzīšana par produktu ar ģeogrāfiskās izcelsmes norādi un līdz ar to arī aizsargājamais statuss nav iegūts tikai šajā ģeogrāfiskajā apgabalā audzēto ābolu atšķirīgo īpašību dēļ, bet arī izcilās reputācijas dēļ, ar kuru šis produkts ir pazīstams tirgū jau simtiem gadu.

Maçã de Alcobaça ražošanas apgabals atbilst apgabalam, kas jau gadsimtiem ilgi ir pazīstams kā Coutos de Alcobaça. Coutos de Alcobaça sākotnējā robeža definēta XII/XIII gadsimtā, lielā mērā pamatojoties uz politiskiem faktoriem, taču vēsturiskas liecības sniedz pierādījumus, ka patiesībā šis apgabals ir pleties vēl tālāk uz dienvidiem.

Tolaik apgabalus, kuri bija labāk piemēroti lauksaimniecībai (un kuri atbilst pašreizējiem ābolu audzēšanas apgabaliem), pārņēma mūki.

Augļu koku, it īpaši ābeļu, kultivēšana drīz vien ieguva lielu nozīmi. Laikmetā, kad saldumu ražošana vēl nebija attīstīta, ābolus baudīja saldajā ēdienā pēc lepnām maltītēm. Kā vēsta M. Vieira Natividade: “Augļu koku audzēšanai mūki vienmēr veltīja vislielāko rūpību.”

Alcobaça reģiona āboli jau izsenis ir izcēlušies ar atšķirīgām organoleptiskajām iezīmēm. “Tos vienoja savdabīgas īpašības – tie izcēlās ar salduma un skābuma variācijām plašajā šķirņu sarakstā, izsmalcināto smaržu, brīnišķīgi košo krāsu, (..)” (Natividade, M. V.; 1912, Frutas d’Alcobaça)

M. Vieira Natividade arī norāda: “Šī šķirne bija un ir tik izplatīta, ka vēl šobaltdien Alcobaça apkaimē, runājot par augļiem, domā ābolus un, runājot par augļu kokiem, – ābeles.”

Atsauce uz specifikācijas publikāciju

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 (4) 5. panta 7. punkts)

http://www.dgadr.mamaot.pt/images/docs/val/dop_igp_etg/Valor/CE_Maca_Alcobaca_Nov2013.pdf

---

(1)  OV L 343, 14.12.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(3)  Aizstāta ar Regulu (ES) Nr. 1151/2012.

(4)  Skatīt 3. zemsvītras piezīmi.

---