# Eiropas Savienības L 77/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 77 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 19. marts |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 77

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 19. marts

---

| Saturs | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/217/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2007. gada 20. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6440)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/218/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 25. janvāris), ar ko atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK pieņem Kopienas nozīmes teritoriju sarakstu Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 271) | 106 |

Saturs

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

Lappuse

LĒMUMI

Komisija

2008/217/EK

*

Komisijas Lēmums (2007. gada 20. decembris) par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6440)


   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6440)

(
  1

1

2008/218/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 25. janvāris), ar ko atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK pieņem Kopienas nozīmes teritoriju sarakstu Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam
  (izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 271)

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 271)

106

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/1 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/1

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2007. gada 20. decembris)

par savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai

(izziņots ar dokumenta numuru C(2007) 6440)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/217/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1996. gada 23. jūlija Direktīvu 96/48/EK par Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (1) un jo īpaši tās 6. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) apakšpunktu un II pielikumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās, tostarp infrastruktūras apakšsistēmā. |
| --- | --- |

(1)

Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 2. panta c) apakšpunktu un II pielikumu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma iedalīta strukturālās un funkcionālās apakšsistēmās, tostarp infrastruktūras apakšsistēmā.

| (2) | Ar Komisijas Lēmumu 2002/732/EK (2) izveidoja pirmo savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai. |
| --- | --- |

(2)

Ar Komisijas Lēmumu 2002/732/EK (2) izveidoja pirmo savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (SITS) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai.

| (3) | Minētā pirmā SITS ir jāpārskata, ņemot vērā tehnikas attīstību un SITS īstenošanā gūto pieredzi. |
| --- | --- |

(3)

Minētā pirmā SITS ir jāpārskata, ņemot vērā tehnikas attīstību un SITS īstenošanā gūto pieredzi.

| (4) | Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF) kā apvienotajai pārstāvju komitejai tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt un pārstrādāt minēto pirmo SITS. Tādēļ Lēmums 2002/732/EK jāaizstāj ar šo lēmumu. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Dzelzceļu savstarpējas izmantojamības asociācijai (AEIF) kā apvienotajai pārstāvju komitejai tika piešķirtas pilnvaras pārskatīt un pārstrādāt minēto pirmo SITS. Tādēļ Lēmums 2002/732/EK jāaizstāj ar šo lēmumu.

| (5) | Pārskatītās SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK. |
| --- | --- |

(5)

Pārskatītās SITS projektu ir izskatījusi komiteja, kas izveidota ar Direktīvu 96/48//EK.

| (6) | Šī SITS ar dažiem nosacījumiem jāpiemēro jaunai vai modernizētai un atjaunotai infrastruktūrai. |
| --- | --- |

(6)

Šī SITS ar dažiem nosacījumiem jāpiemēro jaunai vai modernizētai un atjaunotai infrastruktūrai.

| (7) | Šī SITS neierobežo citu attiecīgo SITS noteikumus, kas var būt piemērojami infrastruktūras apakšsistēmai. |
| --- | --- |

(7)

Šī SITS neierobežo citu attiecīgo SITS noteikumus, kas var būt piemērojami infrastruktūras apakšsistēmai.

| (8) | Pirmā infrastruktūras apakšsistēmas SITS stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām infrastruktūras apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar šīs pirmās SITS noteikumiem. Bez tam pirmo SITS jāturpina piemērot atbilstīgi pirmajai SITS atļautu apakšsistēmas daļu un savstarpējas izmantojamības komponentu tehniskajai apkopei un ar tehnisko apkopi saistītai aizstāšanai. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāatstāj spēkā saistībā ar tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts. Lai noteiktu atšķirības starp pirmās SITS piemērošanas jomu un jauno SITS, kas ir iekļauta šā lēmuma pielikumā, dalībvalstis ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu, paziņo visaptverošu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuriem turpina piemērot pirmo SITS. |
| --- | --- |

(8)

Pirmā infrastruktūras apakšsistēmas SITS stājās spēkā 2002. gadā. Spēkā esošu līgumsaistību dēļ uz jaunām infrastruktūras apakšsistēmām vai jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī uz to atjaunošanu un modernizāciju jāattiecina atbilstības novērtējums saskaņā ar šīs pirmās SITS noteikumiem. Bez tam pirmo SITS jāturpina piemērot atbilstīgi pirmajai SITS atļautu apakšsistēmas daļu un savstarpējas izmantojamības komponentu tehniskajai apkopei un ar tehnisko apkopi saistītai aizstāšanai. Tādēļ Lēmums 2002/735/EK jāatstāj spēkā saistībā ar tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts. Lai noteiktu atšķirības starp pirmās SITS piemērošanas jomu un jauno SITS, kas ir iekļauta šā lēmuma pielikumā, dalībvalstis ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu, paziņo visaptverošu to apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuriem turpina piemērot pirmo SITS.

| (9) | Šajā SITS infrastruktūras apakšsistēmas mezglu “bezbalasta sliežu ceļš” definē kā “novatorisku risinājumu”. Tomēr nākotnē jāapsver iespēja definēt mezglu “bezbalasta sliežu ceļš” kā “tradicionālu risinājumu”. |
| --- | --- |

(9)

Šajā SITS infrastruktūras apakšsistēmas mezglu “bezbalasta sliežu ceļš” definē kā “novatorisku risinājumu”. Tomēr nākotnē jāapsver iespēja definēt mezglu “bezbalasta sliežu ceļš” kā “tradicionālu risinājumu”.

| (10) | Ar šo SITS neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai. |
| --- | --- |

(10)

Ar šo SITS neuzliek par pienākumu izmantot īpašas tehnoloģijas vai tehniskus risinājumus, izņemot gadījumus, kad tas ir pilnīgi nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējai izmantojamībai.

| (11) | Ar šo SITS uz ierobežotu laika posmu atļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti atsevišķi nosacījumi. |
| --- | --- |

(11)

Ar šo SITS uz ierobežotu laika posmu atļauj iekļaut apakšsistēmās savstarpējas izmantojamības komponentus bez sertifikācijas, ja ir ievēroti atsevišķi nosacījumi.

| (12) | Šīs SITS pašreizējā versijā nav pilnībā aplūkotas visas savstarpējas izmantojamības pamatprasības. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 17. pantu neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS H pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 3. punktu dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm to savas valsts tehnisko noteikumu sarakstu, kuri attiecas uz “atklātajiem punktiem”, kā arī atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru. |
| --- | --- |

(12)

Šīs SITS pašreizējā versijā nav pilnībā aplūkotas visas savstarpējas izmantojamības pamatprasības. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 17. pantu neizskatītie tehniskie aspekti šīs SITS H pielikumā norādīti kā “atklātie punkti”. Saskaņā ar Direktīvas 96/48/EK 16. panta 3. punktu dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm to savas valsts tehnisko noteikumu sarakstu, kuri attiecas uz “atklātajiem punktiem”, kā arī atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru.

| (13) | Saistībā ar šīs SITS 7. nodaļā aprakstītajiem īpašajiem gadījumiem dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru. |
| --- | --- |

(13)

Saistībā ar šīs SITS 7. nodaļā aprakstītajiem īpašajiem gadījumiem dalībvalstis paziņo Komisijai un citām dalībvalstīm atbilstības novērtēšanai izmantojamo procedūru.

| (14) | Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS. |
| --- | --- |

(14)

Dzelzceļa satiksme šobrīd darbojas saskaņā ar spēkā esošiem valsts, divpusējiem, starpvalstu un starptautiskiem nolīgumiem. Ir svarīgi, lai šie nolīgumi nekavētu pašreizējo un turpmāko virzību uz savstarpējas izmantojamības panākšanu. Tādēļ Komisijai jāpārbauda šie nolīgumi, lai noteiktu, vai attiecīgi jāpārskata šajā lēmumā izklāstītā SITS.

| (15) | Šī SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Lai turpinātu veicināt jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata. |
| --- | --- |

(15)

Šī SITS ir balstīta uz vislabākajām pieejamajām ekspertu zināšanām attiecīgā projekta sagatavošanas laikā. Lai turpinātu veicināt jauninājumus un ņemtu vērā gūto pieredzi, pielikumā pievienotā SITS periodiski jāpārskata.

| (16) | Saskaņā ar šo SITS ir pieļaujami novatoriski risinājumi. Ja tādi tiek piedāvāti, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes. |
| --- | --- |

(16)

Saskaņā ar šo SITS ir pieļaujami novatoriski risinājumi. Ja tādi tiek piedāvāti, ražotājs vai līgumslēdzējs norāda atkāpi no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra izstrādā šādu risinājumu atbilstīgās funkcionālās un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes.

| (17) | Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu, |
| --- | --- |

(17)

Šā lēmuma noteikumi ir saskaņā ar atzinumu, ko sniegusi komiteja, kas izveidota ar Padomes Direktīvas 96/48/EK 21. pantu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ar šo Komisija pieņem savstarpējas izmantojamības tehnisko specifikāciju (“SITS”) Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmai.

SITS izklāstīta šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Šī SITS piemērojama visai jaunai, atjaunotai vai modernizētai infrastruktūrai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā, kā noteikts Direktīvas 96/48/EK I pielikumā.

3. pants

(1)   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS H pielikumā, nosacījumi, kas izpildāmi attiecībā uz savstarpējas izmantojamības verifikāciju atbilstīgi Direktīvas 96/48/EK 16. panta 2. punktam, ir tie piemērojamie tehniskie noteikumi, ko izmanto dalībvalstī, kura atļauj šajā lēmumā aprakstītās apakšsistēmas nodošanu ekspluatācijā.

(2)   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu; |
| --- | --- |

(a)

šā panta 1. punktā minēto piemērojamo tehnisko noteikumu sarakstu;

| (b) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(b)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (c) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(c)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

4. pants

(1)   Attiecībā uz jautājumiem, kas klasificēti kā “atklātie punkti” un izklāstīti SITS 7. nodaļā, piemēro atbilstības novērtējuma procedūras, kas ir spēkā dalībvalstīs.

(2)   Sešos mēnešos pēc šā lēmuma paziņošanas katra dalībvalsts pārējām dalībvalstīm un Komisijai dara zināmu:

| (a) | atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu; |
| --- | --- |

(a)

atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru, kas jāveic attiecībā uz šo noteikumu piemērošanu;

| (b) | iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru. |
| --- | --- |

(b)

iestādes, kuras ir pilnvarotas veikt šādu atbilstības novērtējuma un pārbaudes procedūru.

5. pants

SITS pieļauj pārejas periodu, kura laikā atbilstības novērtējumu un savstarpējas izmantojamības komponentu sertifikāciju var veikt kā apakšsistēmas daļu. Šajā laikā dalībvalstis dara zināmu Komisijai, kuri savstarpējas izmantojamības komponenti novērtēti šādā veidā, lai rūpīgi uzraudzītu savstarpējas izmantojamības komponentu tirgu un īstenotu pasākumus tā veicināšanai.

6. pants

Ar šo atceļ Lēmumu 2002/732/EK. Tomēr tā noteikumus turpina piemērot attiecībā uz tehnisko apkopi projektiem, kas apstiprināti saskaņā ar minētā lēmuma pielikumā iekļauto SITS, un tādiem projektiem jaunas līnijas izveidei, kā arī esošās līnijas atjaunošanai vai modernizācijai, kas šā lēmuma paziņošanas dienā ir izstrādes beigu posmā vai uz ko attiecas līgums, kurš tiek pildīts.

To apakšsistēmu un savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kam turpina piemērot Lēmuma 2002/732/EK noteikumus, dara zināmu Komisijai ne vēlāk kā pēc sešiem mēnešiem no dienas, kad sāk piemērot šo lēmumu.

7. pants

Dalībvalstis sešos mēnešos pēc pielikumā pievienotās SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem:

| (a) | starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- |

(a)

starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ;

| (b) | starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

(b)

starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni;

| (c) | starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

(c)

starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalsts(-u) dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni.

8. pants

Šo Lēmumu piemēro no 2008. gada 1. jūlija.

9. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2007. gada 20. decembris.

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 235, 17.9.1996., 6. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2007/32/EK (OV L 141, 2.6.2007., 63. lpp.).

1

(2)  OV L 245, 12.9.2002., 143. lpp.

2

---

PIELIKUMS

DIREKTĪVA 96/48/EK – EIROPAS ĀTRGAITAS DZELZCEĻU SISTĒMAS SAVSTARPĒJA IZMANTOJAMĪBA

SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS TEHNISKĀ SPECIFIKĀCIJA

Apakšsistēma “Infrastruktūra”

| 1. | IEVADS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniskā darbības joma |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ģeogrāfiskā darbības joma |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Šīs SITS saturs |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMAS/PIEMĒROŠANAS JOMAS DEFINĪCIJA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Infrastruktūras apakšsistēmas definīcija |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Apakšsistēmas funkcijas un aspekti šīs SITS darbības jomā |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | Vilciena vadīšana |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | Vilciena atbalsts |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Brīva un droša vilcienu virzīšanās gar ierīcēm un būvēm, ievērojot noteikto gabarītu |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Pasažieru iekāpšana un izkāpšana no vilcieniem, kas apstājušies stacijās |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.2.5. | Drošības nodrošināšana |
| --- | --- |

2.2.5.

| 2.2.6. | Saudzīga attieksme pret vidi |
| --- | --- |

2.2.6.

| 2.2.7. | Vilciena tehniskā apkope |
| --- | --- |

2.2.7.

| 3. | PAMATPRASĪBAS |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Vispārējā daļa |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Pamatprasības infrastruktūras jomā |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Vispārīgās prasības |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Speciālas prasības infrastruktūras jomā |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.3. | Infrastruktūras apakšsistēmas specifikāciju pamatprasību ievērošana |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Infrastruktūras apakšsistēmas elementi, kas atbilst pamatprasībām |
| --- | --- |

3.4.

| 4. | INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Ievads |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2 | Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas |
| --- | --- |

4.2

| 4.2.1. | Vispārēji noteikumi |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2 | Nominālais sliežu ceļa platums |
| --- | --- |

4.2.2

| 4.2.3 | Minimālais infrastruktūras gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3

| 4.2.4 | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.4

| 4.2.5 | Maksimālie kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.5

| 4.2.6 | Minimālais līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.6

| 4.2.7 | Ārējās sliedes pacēlums |
| --- | --- |

4.2.7

| 4.2.8 | Ārējās sliedes pacēluma deficīts |
| --- | --- |

4.2.8

| 4.2.8.1. | Ārējās sliedes pacēluma deficīts sliežu ceļos un pārmiju un krustojumu maršrutā |
| --- | --- |

4.2.8.1.

| 4.2.8.2. | Ārējās sliedes pacēluma deficīta strauja maiņa no pārmijām aizejošajos sānceļos |
| --- | --- |

4.2.8.2.

| 4.2.9. | Ekvivalents koniskums |
| --- | --- |

4.2.9.

| 4.2.9.1 | Definīcija |
| --- | --- |

4.2.9.1

| 4.2.9.2 | Projektētās vērtības |
| --- | --- |

4.2.9.2

| 4.2.9.3 | Ekspluatācijas vērtības |
| --- | --- |

4.2.9.3

| 4.2.10. | Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.10.

| 4.2.10.1 | Ievads |
| --- | --- |

4.2.10.1

| 4.2.10.2 | Definīcijas |
| --- | --- |

4.2.10.2

| 4.2.10.3 | Tūlītējas darbības, iejaukšanās un trauksmes robežlīmeņi |
| --- | --- |

4.2.10.3

| 4.2.10.4 | Tūlītējas darbības robežlīmenis |
| --- | --- |

4.2.10.4

| 4.2.11. | Sliežu ieslīpums |
| --- | --- |

4.2.11.

| 4.2.12. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.12.1. | Noteikšanas un bloķēšanas līdzekļi |
| --- | --- |

4.2.12.1.

| 4.2.12.2. | Kustīgu seržu izmantojums |
| --- | --- |

4.2.12.2.

| 4.2.12.3. | Ģeometriskie parametri |
| --- | --- |

4.2.12.3.

| 4.2.13. | Sliežu izturība |
| --- | --- |

4.2.13.

| 4.2.13.1. | I kategorijas līnijas |
| --- | --- |

4.2.13.1.

| 4.2.13.2. | II un III kategorijas līnijas |
| --- | --- |

4.2.13.2.

| 4.2.14. | Satiksmes slodze uz konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.14.

| 4.2.14.1. | Vertikālās slodzes |
| --- | --- |

4.2.14.1.

| 4.2.14.2. | Dinamiskā analīze |
| --- | --- |

4.2.14.2.

| 4.2.14.3. | Centrbēdzes spēki |
| --- | --- |

4.2.14.3.

| 4.2.14.4. | Sānsvārstību spēki |
| --- | --- |

4.2.14.4.

| 4.2.14.5. | Darbības sakarā ar vilci un bremzēšanu (garenvirziena slodzes) |
| --- | --- |

4.2.14.5.

| 4.2.14.6. | Garenspēki sakarā ar konstrukciju un sliežu ceļu mijiedarbi |
| --- | --- |

4.2.14.6.

| 4.2.14.7. | Garām braucošo vilcienu aerodinamiskā iedarbība uz blakus sliežu ceļam esošajām konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.14.7.

| 4.2.14.8. | EN1991-2:2003 prasību piemērošana |
| --- | --- |

4.2.14.8.

| 4.2.15. | Vispārējs sliežu stingrums |
| --- | --- |

4.2.15.

| 4.2.16. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.16.

| 4.2.16.1. | Vispārējas prasības |
| --- | --- |

4.2.16.1.

| 4.2.16.2. | Virzuļa efekts apakšzemes stacijās |
| --- | --- |

4.2.16.2.

| 4.2.17. | Sānvēja iedarbība |
| --- | --- |

4.2.17.

| 4.2.18. | Elektriski parametri |
| --- | --- |

4.2.18.

| 4.2.19. | Troksnis un vibrācijas |
| --- | --- |

4.2.19.

| 4.2.20. | Peroni |
| --- | --- |

4.2.20.

| 4.2.20.1. | Pieeja peronam |
| --- | --- |

4.2.20.1.

| 4.2.20.2. | Perona lietderīgais garums |
| --- | --- |

4.2.20.2.

| 4.2.20.3. | Perona lietderīgais platums |
| --- | --- |

4.2.20.3.

| 4.2.20.4. | Perona augstums |
| --- | --- |

4.2.20.4.

| 4.2.20.5. | Attālums no sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.20.5.

| 4.2.20.6. | Sliežu izvietojums gar peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.6.

| 4.2.20.7. | Elektrotraumu novēršana uz peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.7.

| 4.2.20.8. | Raksturlielumi, kas saistīti ar piekļuvi, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām |
| --- | --- |

4.2.20.8.

| 4.2.21. | Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos |
| --- | --- |

4.2.21.

| 4.2.22. | Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās |
| --- | --- |

4.2.22.

| 4.2.23. | Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas |
| --- | --- |

4.2.23.

| 4.2.23.1. | Brīva vieta gar sliežu ceļiem |
| --- | --- |

4.2.23.1.

| 4.2.23.2. | Evakuācijas pārejas tuneļos |
| --- | --- |

4.2.23.2.

| 4.2.24. | Attāluma rādītāji |
| --- | --- |

4.2.24.

| 4.2.25. | Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu |
| --- | --- |

4.2.25.

| 4.2.25.1. | Garums |
| --- | --- |

4.2.25.1.

| 4.2.25.2. | Kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.25.2.

| 4.2.25.3. | Līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.25.3.

| 4.2.26. | Vilcienu apkalpes stacionārās iekārtas |
| --- | --- |

4.2.26.

| 4.2.26.1. | Tualetes iztukšošana |
| --- | --- |

4.2.26.1.

| 4.2.26.2. | Vilciena ārējās tīrīšanas iekārtas |
| --- | --- |

4.2.26.2.

| 4.2.26.3. | Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.26.3.

| 4.2.26.4. | Smilšu atjaunošanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.26.4.

| 4.2.26.5. | Degvielas uzpilde |
| --- | --- |

4.2.26.5.

| 4.2.27. | Balasta nopūšana |
| --- | --- |

4.2.27.

| 4.3. | Saskarņu funkcionālā un tehniskā specifikācija |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1 | Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.1

| 4.3.2 | Saskarnes ar elektroapgādes apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.2

| 4.3.3 | Saskarnes ar vilciena vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.3

| 4.3.4 | Saskarnes ar ekspluatācijas apakšsistēmu |
| --- | --- |

4.3.4

| 4.3.5 | Saskarnes ar SRT SITS |
| --- | --- |

4.3.5

| 4.4. | Ekspluatācijas noteikumi |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Darbu veikšana |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.2. | Dzelzceļa uzņēmumiem sniedzamie paziņojumi |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Darbinieku aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.5. | Tehniskās apkopes noteikumi |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Apkopes plāns |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Tehniskās apkopes prasības |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.6. | Profesionālā kompetence |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Infrastruktūras reģistrs |
| --- | --- |

4.8.

| 5. | SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Definīcija |
| --- | --- |

5.1.

| 5.1.1. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

5.1.1.

| 5.1.2. | Jauni sliežu ceļa mezgla risinājumi |
| --- | --- |

5.1.2.

| 5.2. | Komponentu saraksts |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentu darbības parametri un specifikācijas |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1 | Sliedes |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1. | Sliežu galviņas profils |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2 | Konstrukcijas lineārā masa |
| --- | --- |

5.3.1.2

| 5.3.1.3 | Tērauda marka |
| --- | --- |

5.3.1.3

| 5.3.2. | Sliežu piestiprināšanas sistēmas |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.3. | Sliežu gulšņi un pārmijas brusas |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.4. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.5. | Ūdens piepildīšanas savienotājs |
| --- | --- |

5.3.5.

| 6. | KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMU VERIFIKĀCIJA |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Novērtēšanas procedūru atbilstība un piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.1.1. | Atbilstība apakšsistēmas prasībām |
| --- | --- |

6.1.1.1.

| 6.1.1.2. | Atbilstība pārējiem savstarpējās izmantojamības komponentiem un apakšsistēmu komponentiem, ar kuru tam būs saskarnes |
| --- | --- |

6.1.1.2.

| 6.1.1.3. | Atbilstība īpašām tehniskajām prasībām |
| --- | --- |

6.1.1.3.

| 6.1.2. | “Vispāratzītu”, “jaunu” un “novatorisku” savstarpējas izmantojamības komponentu definīcija |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Vispāratzītiem un jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās prasības |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Novatoriskiem savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās procedūras |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.1.5. | Moduļu piemērošana |
| --- | --- |

6.1.5.

| 6.1.6. | Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas metodes |
| --- | --- |

6.1.6.

| 6.1.6.1. | Savstarpējas izmantojamības komponenti atbilstoši Kopienas direktīvām |
| --- | --- |

6.1.6.1.

| 6.1.6.2. | Piestiprināšanas sistēmas novērtēšana |
| --- | --- |

6.1.6.2.

| 6.1.6.3. | Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |
| --- | --- |

6.1.6.3.

| 6.2. | Infrastruktūras apakšsistēma |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vispārīgie noteikumi |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Atlikts |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Novatoriski risinājumi |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Moduļu piemērošana |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.4.1. | SH2 moduļa piemērošana |
| --- | --- |

6.2.4.1.

| 6.2.4.2. | SG moduļa piemērošana |
| --- | --- |

6.2.4.2.

| 6.2.5. | Tehniskie risinājumi, kas projektēšanas posmā sniedz atbilstības pieņēmumu |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.5.1 | Sliežu izturības novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.5.1

| 6.2.5.2. | Ekvivalentā koniskuma novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.5.2.

| 6.2.6. | Īpašas prasības atbilstības novērtēšanai |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.6.1. | Minimālā infrastruktūras gabarīta novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.1.

| 6.2.6.2. | Vidējā sliežu ceļa platuma minimālās vērtības novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.2.

| 6.2.6.3. | Sliežu stingruma novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.3.

| 6.2.6.4. | Sliežu ieslīpuma novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.4.

| 6.2.6.5. | Maksimālo spiediena svārstību tuneļos novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.5.

| 6.2.6.6. | Trokšņa un vibrācijas novērtēšana |
| --- | --- |

6.2.6.6.

| 6.3. | Atbilstības novērtējums, izmantojot ātrumu kā pārejas kritēriju |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Apkopes plāna novērtējums |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK deklarācijas |
| --- | --- |

6.6.

| 6.6.1. | Vispārīgā daļa |
| --- | --- |

6.6.1.

| 6.6.2. | Pārejas periods |
| --- | --- |

6.6.2.

| 6.6.3. | Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

6.6.3.

| 6.6.3.1. | Nosacījumi |
| --- | --- |

6.6.3.1.

| 6.6.3.2. | Izziņošana |
| --- | --- |

6.6.3.2.

| 6.6.3.3. | Dzīves cikla īstenošana |
| --- | --- |

6.6.3.3.

| 6.6.4. | Uzraudzības pasākumi |
| --- | --- |

6.6.4.

| 7. | INFRASTRUKTŪRAS SITS ĪSTENOŠANA |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Šīs SITS piemērošana ekspluatācijā nododamajām ātrgaitas līnijām |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Šīs SITS piemērošana ātrgaitas līnijām, kas jau ir ekspluatācijā |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Darbu klasifikācija |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Inženierbūvju parametri un specifikācijas |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.3. | Sliežu ceļu virsbūves parametri un raksturlielumi |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.4. | Dažādu iekārtu un tehniskās apkopes iespēju parametri un raksturlielumi |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.2.5. | Ātrums kā pārejas kritērijs |
| --- | --- |

7.2.5.

| 7.3. | Īpaši gadījumi |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Konkrēti Vācijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.2 | Konkrēti Austrijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.2

| 7.3.3. | Konkrēti Dānijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.3.

| 7.3.4. | Konkrēti Spānijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.4.

| 7.3.5. | Konkrēti Somijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.5.

| 7.3.6. | Konkrēti Lielbritānijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.6.

| 7.3.7. | Konkrēti Grieķijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.7.

| 7.3.8. | Konkrēti Īrijas un Ziemeļīrijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.8.

| 7.3.9. | Konkrēti Itālijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.9.

| 7.3.10. | Konkrēti Nīderlandes tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.10.

| 7.3.11. | Konkrēti Portugāles tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.11.

| 7.3.12. | Konkrēti Zviedrijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.12.

| 7.3.13. | Konkrēti Polijas tīkla raksturlielumi |
| --- | --- |

7.3.13.

| 7.4. | SITS grozījumi |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Nolīgumi |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Pastāvošie nolīgumi |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Nākotnes nolīgumi |
| --- | --- |

7.5.2.

| A PIELIKUMS | Infrastruktūras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |

A PIELIKUMS

| A.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

A.1.

| A.2. | “Vispāratzītu” savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējamie raksturlielumi |
| --- | --- |

A.2.

| A.3. | “Jaunu” savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējamie raksturlielumi |
| --- | --- |

A.3.

| B1 PIELIKUMS | Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana |
| --- | --- |

B1 PIELIKUMS

| B1.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

B1.1.

| B1.2. | Raksturlielumi un moduļi |
| --- | --- |

B1.2.

| B2 PIELIKUMS | Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana |
| --- | --- |

B2 PIELIKUMS

| B2.1. | Darbības joma |
| --- | --- |

B2.1.

| B2.2. | Raksturlielumi |
| --- | --- |

B2.2.

| C PIELIKUMS | Novērtējuma procedūras |
| --- | --- |

C PIELIKUMS

| D PIELIKUMS | Ar infrastruktūras apakšsistēmu saistītas vienības, kuras iekļauj infrastruktūras reģistrā |
| --- | --- |

D PIELIKUMS

| E PIELIKUMS | Pārmiju un krustojumu diagrmma |
| --- | --- |

E PIELIKUMS

| F PIELIKUMS | Sliedes profils 60 E2 |
| --- | --- |

F PIELIKUMS

| G PIELIKUMS | (Atlikts) |
| --- | --- |

G PIELIKUMS

| H PIELIKUMS | Atklāto punktu saraksts |
| --- | --- |

H PIELIKUMS

| I PIELIKUMS | Ātrgaitas infrastruktūras SITS izmantoto terminu definīcijas |
| --- | --- |

I PIELIKUMS

1.   IEVADS

1.1.   Tehniskā darbības joma

Šī SITS attiecas uz Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras apakšsistēmu un tehniskās apkopes apakšsistēmas daļu. Minētās apakšsistēmas ir iekļautas Direktīvas 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, II pielikuma 1. punkta sarakstā.

Saskaņā ar direktīvas I pielikumu ātrgaitas līnijas ietver:

| — | speciāli būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 250 km/h vai lielākam ātrumam; |
| --- | --- |

—

speciāli būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 250 km/h vai lielākam ātrumam;

| — | speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 200 km/h ātrumam; |
| --- | --- |

—

speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 200 km/h ātrumam;

| — | speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

—

speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā.

Šajā SITS šīs līnijas ir attiecīgi klasificētas kā I kategorijas, II kategorijas un III kategorijas līnijas.

1.2.   Ģeogrāfiskā darbības joma

Šīs SITS ģeogrāfiskā darbības joma ir Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, kas raksturota I pielikumā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

1.3.   Šīs SITS saturs

Saskaņā ar 5. panta 3. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, šajā SITS:

| (a) | norādīta tās paredzētā darbības joma (2. nodaļa); |
| --- | --- |

(a)

norādīta tās paredzētā darbības joma (2. nodaļa);

| (b) | noteiktas pamatprasības infrastruktūras apakšsistēmai (3. nodaļa) un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

(b)

noteiktas pamatprasības infrastruktūras apakšsistēmai (3. nodaļa) un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| (c) | noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa); |
| --- | --- |

(c)

noteiktas funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kurām jāatbilst apakšsistēmai un tās saskarnēm ar citām apakšsistēmām (4. nodaļa);

| (d) | noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa); |
| --- | --- |

(d)

noteikti savstarpējas izmantojamības komponenti un saskarnes, kam jāpiemēro Eiropas specifikācijas, tostarp Eiropas standarti, kas vajadzīgi, lai panāktu Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēju izmantojamību (5. nodaļa);

| (e) | noteikts, kāda procedūra jāizmanto katrā attiecīgā gadījumā, lai, no vienas puses, novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai vai, no otras puses, apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. nodaļa); |
| --- | --- |

(e)

noteikts, kāda procedūra jāizmanto katrā attiecīgā gadījumā, lai, no vienas puses, novērtētu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai vai, no otras puses, apakšsistēmu “EK” verifikāciju (6. nodaļa);

| (f) | norādīta SITS ieviešanas stratēģija (7. nodaļa); |
| --- | --- |

(f)

norādīta SITS ieviešanas stratēģija (7. nodaļa);

| (g) | norādīta attiecīgā personāla profesionālā kompetence, kā arī veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi, kas ir nepieciešami apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS ieviešanai (4. nodaļa). |
| --- | --- |

(g)

norādīta attiecīgā personāla profesionālā kompetence, kā arī veselības aizsardzības un darba drošības nosacījumi, kas ir nepieciešami apakšsistēmas ekspluatācijai un tehniskajai apkopei, kā arī SITS ieviešanai (4. nodaļa).

Saskaņā ar direktīvas 6. panta 3. punktu katrā SITS var paredzēt īpašus gadījumus; tie ir norādīti 7. nodaļā.

Šīs SITS 4. nodaļā izklāstīti arī ekspluatācijas un tehniskās apkopes noteikumi, kas attiecas uz darbības jomu, kura norādīta iepriekš 1.1. un 1.2. punktā.

2.   INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMAS/PIEMĒROŠANAS JOMAS DEFINĪCIJA

2.1.   Infrastruktūras apakšsistēmas definīcija

Šī SITS aptver infrastruktūras apakšsistēmu, kas ietver:

| — | infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras strukturālo apakšsistēmu;

| — | tehniskās apkopes apakšsistēmas daļu saistībā ar infrastruktūras apakšsistēmu; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes apakšsistēmas daļu saistībā ar infrastruktūras apakšsistēmu;

| — | ritošā sastāva tehniskās apkopes apakšsistēmas stacionārās iekārtas saistībā ar apkalpi (piem., mazgājamās mašīnas, smilšu apgāde un ūdensapgāde; degvielas uzpildīšana un stacionāras tualetes iztukšošanas iekārtu pieslēgums). |
| --- | --- |

—

ritošā sastāva tehniskās apkopes apakšsistēmas stacionārās iekārtas saistībā ar apkalpi (piem., mazgājamās mašīnas, smilšu apgāde un ūdensapgāde; degvielas uzpildīšana un stacionāras tualetes iztukšošanas iekārtu pieslēgums).

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas infrastruktūras strukturālā apakšsistēma 1. nodaļas darbības jomā ietver ātrgaitas līniju sliežu ceļus, pārmijas un krustojumus. Šie sliežu ceļi ir definēti attiecīgās līnijas iedaļas infrastruktūras reģistrā.

Infrastruktūras strukturālā apakšsistēma arī ietver:

| — | konstrukciju, kas balsta vai aizsargā sliežu ceļu; |
| --- | --- |

—

konstrukciju, kas balsta vai aizsargā sliežu ceļu;

| — | blakus sliežu ceļam esošas būves un inženierbūves, kas varētu ietekmēt dzelzceļa savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

—

blakus sliežu ceļam esošas būves un inženierbūves, kas varētu ietekmēt dzelzceļa savstarpēju izmantojamību;

| — | pasažieru peronus un citu stacijas infrastruktūru, kas varētu ietekmēt dzelzceļa savstarpēju izmantojamību; |
| --- | --- |

—

pasažieru peronus un citu stacijas infrastruktūru, kas varētu ietekmēt dzelzceļa savstarpēju izmantojamību;

| — | apakšsistēmā nepieciešamos vides aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmā nepieciešamos vides aizsardzības pasākumus;

| — | pasākumus pasažieru drošības aizsardzībai traucētā darbības režīmā. |
| --- | --- |

—

pasākumus pasažieru drošības aizsardzībai traucētā darbības režīmā.

2.2.   Apakšsistēmas funkcijas un aspekti šīs SITS darbības jomā

Turpmāk aprakstīti infrastruktūras apakšsistēmas aspekti, kas saistīti ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību, pamatojoties uz funkcijām, kas šai apakšsistēmai jānodrošina, un attiecībā uz tiem pieņemtie principi.

2.2.1.   Vilciena vadīšana

Sliežu ceļš

Sliežu ceļš ir transportlīdzekļu fizisks virzītājs, kura raksturlielumi nodrošina vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, kustību pēc vēlamajiem drošības noteikumiem un noteiktiem darbības raksturlielumiem.

Infrastruktūras savietojamības nodrošināšanai ar ritošā sastāva apakšsistēmu tiek definēts attālums starp divām sliedēm, kā arī savstarpējā kontaktā esošo riteņu un sliežu forma.

Pārmijas un krustojumi

Pārmijas un krustojumi, kas ļauj mainīt maršrutu, atbilst attiecīgajām specifikācijām, kas paredzētas sliežu ceļam, un funkcionāliem projektētiem izmēriem, kas nodrošina tehnisko savietojamību ar vilcieniem, kuri atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Trakcijas ceļi

Trakcijas ceļiem nav jāatbilst visiem sliežu ceļa raksturlielumiem; tomēr trakcijas ceļiem jāatbilst dažām 4. nodaļā noteiktajām prasībām, lai nodrošinātu tehnisko savietojamību ar vilcieniem, kuri atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

2.2.2.   Vilciena atbalsts

Sliežu ceļi, pārmijas un krustojumi

Spēki, ar kādu vilciens iedarbojas uz sliedēm, no kuriem atkarīgi gan drošības noteikumi pret noskriešanu no sliedēm, gan sliežu ceļa īpašības, kas nosaka spēju tos uzņemt, ir pilnīgi atkarīgi tikai no riteņu saskares ar sliedēm un no bremzēšanas iekārtām, ja tās tieši iedarbojas uz sliedēm.

Šie spēki ietver vertikālus spēkus, sānspēkus un garenspēkus.

Katram no šiem trijiem spēka tipiem noteikts viens vai vairāki vilciena un sliežu ceļa mehāniskās mijiedarbības parametru kritēriji, kas definēti kā maksimālie robežlielumi, kurus nedrīkst pārsniegt, vai pretēji – kā minimālā slodze, kas sliežu ceļam ir jāiztur. Saskaņā ar 5. panta 4. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, šie kritēriji nav šķērslis, lai citu vilcienu ekspluatācijai noteiktu augstākas to robežvērtības. Šie vilciena un sliežu ceļa mijiedarbības drošības kritēriju parametri ir saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

Konstrukcijas, kas balsta sliedes

Papildus iepriekšminētajai iedarbībai uz sliežu ceļiem, pārmijām un krustojumiem, ātrgaitas satiksmei ir būtiska iedarbība uz dzelzceļa tiltu dinamiskajām īpašībām atkarībā no ass slodzes frekvences, un tā ir saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

2.2.3.   Brīva un droša vilcienu virzīšanās gar ierīcēm un būvēm, ievērojot noteikto gabarītu

Būvju tuvināšanas gabarīts un attālums starp sliežu ceļu asīm

Būvju tuvināšanas gabarīts un attālums starp sliežu ceļu asīm galvenokārt nosaka attālumu starp vagona apliecēm, pantogrāfu un būvēm blakus sliežu ceļam, kā arī starp pašām vagonu apliecēm, kad vilcieni brauc garām viens otram. Papildus prasībām, kas nepieciešamas, lai vilcieni nepārsniegtu būvju tuvināšanas gabarītu, šīs saskarnes ļauj ņemt vērā sānspēkus, kas iedarbojas uz vilcieniem, un pretēji – uz stacionārajām būvēm.

Inženierbūves un būves blakus sliežu ceļam

Inženierbūvēm un būvēm blakus sliežu ceļam jāatbilst prasībām par būvju tuvināšanas gabarītu.

Aerodinamiskie spēki, kuri iedarbojas uz dažām blakus sliežu ceļiem esošajām būvēm un uz gaisa spiediena izmaiņām tuneļos, ir atkarīgi no vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, aerodinamiskajām īpašībām, un tāpēc ir saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

Spiediena svārstības, kas pasažieriem var būt jāiztur, vilcieniem braucot cauri tunelim, galvenokārt ir atkarīgas no braukšanas ātruma, vilciena sastāva šķērsgriezuma, garuma un aerodinamiskās formas, kā arī tuneļa garuma un šķērsgriezuma. Tās tiek ierobežotas līdz pieņemamai vērtībai no pasažieru veselības aizsardzības viedokļa, un ir saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

2.2.4.   Pasažieru iekāpšana un izkāpšana no vilcieniem, kas apstājušies stacijās

Pasažieru perons

Infrastruktūras apakšsistēmā ietilpst šādi līdzekļi pasažieru iekāpšanai vilcienos: staciju peroni un to iekārtojums un aprīkojums. Apakšsistēmas savstarpēja izmantojamība galvenokārt attiecas uz peronu garumu un augstumu, atmosfēras spiediena izmaiņām, vilcieniem braucot caur apakšzemes stacijām. Šie elementi ir saskarne ar ritošā sastāva apakšsistēmu.

Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām

Lai personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām būtu labāka pieeja dzelzceļa transportam, ir jāatvieglo piekļuve infrastruktūras publiski pieejamām telpām un jo īpaši attiecībā uz saskarni perons un vilciens, kā arī evakuācijas vajadzībām bīstamu situāciju gadījumā.

2.2.5.   Drošības nodrošināšana

Uz ritošā sastāva, vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, kā arī ekspluatācijas apakšsistēmu attiecas blakus ceļam esošo būvju aizsardzība, vilcienu kustības detektori un aizsardzība pret sānvēju.

Darbības joma arī ietver pasākumus, kas vajadzīgi iekārtu un aprīkojuma kontrolei un tehniskajai apkopei saskaņā ar pamatprasībām.

Infrastruktūrā jāparedz drošības pasākumi staciju un sliežu ceļu zonā, kas būtu pieejami personām iespējamos starpgadījumos.

2.2.6.   Saudzīga attieksme pret vidi

Darbības joma aptver infrastruktūrā nepieciešamos pasākumus vides aizsardzībai.

2.2.7.   Vilciena tehniskā apkope

Darbības joma aptver ritošā sastāva apkalpes stacionārās iekārtas (piem., mazgājamās mašīnas, smilšu apgādi un ūdensapgādi, atkārtotu uzpildīšanu un stacionāras tualetes iztukšošanas iekārtu pieslēgumu).

3.   PAMATPRASĪBAS

3.1.   Vispārējā daļa

Šīs SITS darbības jomā atbilstība specifikācijām, kas aprakstītas

| — | 4. nodaļā attiecībā uz apakšsistēmām |
| --- | --- |

—

4. nodaļā attiecībā uz apakšsistēmām

| — | un 5. nodaļā attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem, |
| --- | --- |

—

un 5. nodaļā attiecībā uz savstarpējas izmantojamības komponentiem,

ko apliecina turpmāk minētā novērtējuma pozitīvs rezultāts —

| — | savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai

| — | un apakšsistēmu verifikācija saskaņā ar 6. nodaļu — |
| --- | --- |

—

un apakšsistēmu verifikācija saskaņā ar 6. nodaļu —

nodrošina šīs SITS 3.2. un 3.3. iedaļā citētu attiecīgo pamatprasību izpildi.

Tomēr, ja uz pamatprasību daļu attiecas valsts tiesību normas sakarā ar

| — | atklātiem un atliktiem jautājumiem, kas paziņoti SITS; |
| --- | --- |

—

atklātiem un atliktiem jautājumiem, kas paziņoti SITS;

| — | izņēmumu saskaņā ar 7. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK; |
| --- | --- |

—

izņēmumu saskaņā ar 7. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK;

| — | īpašiem gadījumiem, kas raksturoti šīs SITS 7.3. iedaļā, |
| --- | --- |

—

īpašiem gadījumiem, kas raksturoti šīs SITS 7.3. iedaļā,

attiecīgo atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar procedūru, par ko ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

Saskaņā ar 4. panta 1. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai, tās apakšsistēmām un savstarpējas izmantojamības komponentiem jāatbilst pamatprasībām, kas vispārīgā veidā noteiktas direktīvas III pielikumā.

3.2.   Pamatprasības infrastruktūras jomā

Saskaņā ar III pielikumu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, pamatprasības var būt vispārīgas, un tās var noteikt visai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmai kopumā, vai arī kā speciālas pamatprasības, kas katrai apakšsistēmai un tās komponentiem tiek noteiktas atsevišķi.

Direktīvas III pielikumā definētās pamatprasības ir citētas 3.2.1. un 3.2.2. punktā.

3.2.1.   Vispārīgās prasības

Pamatprasības ir izklāstītas III pielikumā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Vispārīgās prasības attiecībā uz šo SITS ir atrodamas turpmāk tekstā:

“1.1.   Drošība

| 1.1.1. | No drošības viedokļa būtisko komponentu un jo īpaši vilcienu kustībā iesaistīto komponentu konstrukcijai, uzbūvei, tehniskajai apkopei un uzraudzībai jābūt tādiem, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst izvirzītajiem mērķiem, arī nelabvēlīgos darbības apstākļos. |
| --- | --- |

1.1.1.

No drošības viedokļa būtisko komponentu un jo īpaši vilcienu kustībā iesaistīto komponentu konstrukcijai, uzbūvei, tehniskajai apkopei un uzraudzībai jābūt tādiem, lai garantētu drošību līmenī, kas atbilst izvirzītajiem mērķiem, arī nelabvēlīgos darbības apstākļos.

| 1.1.2. | Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā. |
| --- | --- |

1.1.2.

Riteņu/sliežu saskares parametriem jāatbilst stabilitātes prasībām, kādas vajadzīgas, lai garantētu drošu kustību maksimāli atļautajā ātrumā.

| 1.1.3. | Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo. |
| --- | --- |

1.1.3.

Izmantotajiem komponentiem jāiztur jebkura normāla vai ārkārtas noslodze, kas noteikta to ekspluatācijas laikam. Nejaušu defektu ietekme uz drošību attiecīgi jāierobežo.

| 1.1.4. | Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.1.4.

Stacionāru iekārtu un ritošā sastāva konstrukcijai un izmantoto materiālu izvēlei jābūt vērstai uz uguns un dūmu ģenerēšanas, izplatības un seku ierobežošanu ugunsgrēka gadījumā.

| 1.1.5. | Visām ierīcēm, kas paredzētas, ka ar tām rīkosies lietotāji, jābūt konstruētām tā, lai neapdraudētu lietotāju drošību, ja pastāv iespēja, ka tās neizmantos atbilstoši lietošanas pamācībām. |
| --- | --- |

1.1.5.

Visām ierīcēm, kas paredzētas, ka ar tām rīkosies lietotāji, jābūt konstruētām tā, lai neapdraudētu lietotāju drošību, ja pastāv iespēja, ka tās neizmantos atbilstoši lietošanas pamācībām.

1.2.   Drošums un darbgatavība

Vilcienu kustībā iesaistītu stacionāru vai pārvietojamu daļu pārraudzība un tehniskā apkope jāorganizē, jāveic un jāizskaitļo tā, lai paredzētajos apstākļos saglabātu to darbību.

1.3.   Veselība

| 1.3.1. | Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļu infrastruktūrās. |
| --- | --- |

1.3.1.

Materiālus, kas, ņemot vērā to izmantošanas veidu, iespējami var apdraudēt to personu veselību, kurām ir piekļuve minētajiem materiāliem, nedrīkst izmantot vilcienos un dzelzceļu infrastruktūrās.

| 1.3.2. | Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.3.2.

Minētie materiāli jāizraugās, jāuzstāda un jāizmanto tā, lai ierobežotu kaitīgu un bīstamu dūmu vai gāzu emisiju, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

1.4.   Vides aizsardzība

| 1.4.1. | Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas ietekme uz vidi jānovērtē un jāņem vērā sistēmas plānošanas posmā. |
| --- | --- |

1.4.1.

Saskaņā ar spēkā esošajiem Kopienas noteikumiem Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ieviešanas un ekspluatācijas ietekme uz vidi jānovērtē un jāņem vērā sistēmas plānošanas posmā.

| 1.4.2. | Vilcienos un infrastruktūrās izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā. |
| --- | --- |

1.4.2.

Vilcienos un infrastruktūrās izmantotajiem materiāliem jāierobežo videi kaitīgu un bīstamu dūmu un gāzu emisija, jo īpaši ugunsgrēka gadījumā.

| 1.4.3. | Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus. |
| --- | --- |

1.4.3.

Ritošais sastāvs un elektroapgādes sistēmas jāprojektē un jāizgatavo tā, lai nodrošinātu to elektromagnētisko savietojamību ar iekārtām, aprīkojumu un valsts vai privātiem tīkliem, kuros tās varētu radīt traucējumus.

1.5.   Tehniskā savietojamība

Infrastruktūru un stacionāro iekārtu tehniskajiem raksturlielumiem jābūt savstarpēji savietojamiem un savietojamiem ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmā izmantojamo vilcienu raksturlielumiem.

Ja atsevišķos tīkla posmos ir grūti stingri ievērot šo raksturlielumu savietojamību, var realizēt pagaidu risinājumus, kas nodrošina turpmāku savietojamību.”

3.2.2.   Speciālas prasības infrastruktūras jomā

Pamatprasības ir izklāstītas III pielikumā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Infrastruktūrai, tehniskajai apkopei, videi un ekspluatācijai piemērojamās pamatprasības, kas attiecas uz šo SITS, ir apkopotas turpmāk tekstā.

“2.1.   Infrastruktūras

| 2.1.1. | Drošība
  Jāveic attiecīgi pasākumi, lai nepieļautu piekļuvi ātrgaitas līniju objektiem vai nevēlamu iekļūšanu tajos.
  Jāveic pasākumi, lai ierobežotu cilvēku apdraudējumu, jo īpaši stacijās, caur kurām vilcieni izbrauc lielā ātrumā.
  Infrastruktūras, kas ir publiski pieejamas, jāprojektē un jāizgatavo tā, lai ierobežotu jebkuru apdraudējumu cilvēku veselībai (stabilitāte, ugunsgrēks, piekļuve, evakuācija, peroni utt.).
  Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, lai ņemtu vērā īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos. |
| --- | --- |

2.1.1.

Drošība

Jāveic attiecīgi pasākumi, lai nepieļautu piekļuvi ātrgaitas līniju objektiem vai nevēlamu iekļūšanu tajos.

Jāveic pasākumi, lai ierobežotu cilvēku apdraudējumu, jo īpaši stacijās, caur kurām vilcieni izbrauc lielā ātrumā.

Infrastruktūras, kas ir publiski pieejamas, jāprojektē un jāizgatavo tā, lai ierobežotu jebkuru apdraudējumu cilvēku veselībai (stabilitāte, ugunsgrēks, piekļuve, evakuācija, peroni utt.).

Jāizstrādā attiecīgi noteikumi, lai ņemtu vērā īpašus drošības nosacījumus ļoti garos tuneļos.

2.5.   Tehniskā apkope

| 2.5.1. | Veselība
  Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un metodes nedrīkst apdraudēt cilvēku veselību. |
| --- | --- |

2.5.1.

Veselība

Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un metodes nedrīkst apdraudēt cilvēku veselību.

| 2.5.2. | Vides aizsardzība
  Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un procedūras attiecībā uz apkārtējo vidi nedrīkst pārsniegt atļautos traucējumu līmeņus. |
| --- | --- |

2.5.2.

Vides aizsardzība

Tehniskās apkopes centros izmantotās tehniskās iekārtas un procedūras attiecībā uz apkārtējo vidi nedrīkst pārsniegt atļautos traucējumu līmeņus.

| 2.5.3. | Tehniskā savietojamība
  Apkopes iekārtām ātrgaitas vilcienos jābūt tādām, lai drošības, veselības aizsardzības un ērtību nodrošināšanas darbības varētu veikt visos vilcienos, kuriem tās paredzētas. |
| --- | --- |

2.5.3.

Tehniskā savietojamība

Apkopes iekārtām ātrgaitas vilcienos jābūt tādām, lai drošības, veselības aizsardzības un ērtību nodrošināšanas darbības varētu veikt visos vilcienos, kuriem tās paredzētas.

2.6.   Vide

| 2.6.1. | Veselība
  Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijā jāievēro ar likumu noteiktie ierobežojumi attiecībā uz trokšņu radītajiem traucējumiem. |
| --- | --- |

2.6.1.

Veselība

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas ekspluatācijā jāievēro ar likumu noteiktie ierobežojumi attiecībā uz trokšņu radītajiem traucējumiem.

| 2.6.2. | Vides aizsardzība
  Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma nedrīkst izraisīt tāda līmeņa zemes vibrācijas, kas nav pieņemamas darbībai un infrastruktūras tiešajai apkārtnei normālā tehniskās apkopes stāvoklī. |
| --- | --- |

2.6.2.

Vides aizsardzība

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma nedrīkst izraisīt tāda līmeņa zemes vibrācijas, kas nav pieņemamas darbībai un infrastruktūras tiešajai apkārtnei normālā tehniskās apkopes stāvoklī.

2.7.   Ekspluatācija

| 2.7.1. | Drošība
  Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vadītāju un vilciena personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu vilcienu drošu starptautisku ekspluatāciju.
  Ekspluatācijas un apkopes intervāliem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un tehniskās apkopes centros izveidotajai attiecīgo operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni. |
| --- | --- |

2.7.1.

Drošība

Tīkla ekspluatācijas noteikumu saskaņošanai un vadītāju un vilciena personāla kvalifikācijai jābūt tādai, lai garantētu vilcienu drošu starptautisku ekspluatāciju.

Ekspluatācijas un apkopes intervāliem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un tehniskās apkopes centros izveidotajai attiecīgo operatoru kvalitātes nodrošināšanas sistēmai jābūt tādai, kas nodrošina augstu drošības līmeni.

| 2.7.2. | Drošums un darbgatavība
  Ekspluatācijas un apkopes posmiem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un attiecīgo operatoru izveidotajai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai tehniskās apkopes centros jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas izturības un pieejamības līmeni.” |
| --- | --- |

2.7.2.

Drošums un darbgatavība

Ekspluatācijas un apkopes posmiem, apkopes personāla apmācībai un kvalifikācijai un attiecīgo operatoru izveidotajai kvalitātes nodrošināšanas sistēmai tehniskās apkopes centros jābūt tādai, kas nodrošina augstu sistēmas izturības un pieejamības līmeni.”

3.3.   Infrastruktūras apakšsistēmas specifikāciju pamatprasību ievērošana

3.3.1.   Drošība

Lai tiktu ievērotas vispārīgās prasības, infrastruktūrai jānodrošina turpmāk minētais tādā drošības līmenī, kas atbilst tīklam noteiktajiem mērķiem:

| — | jānodrošina vilcienu kustība, izslēdzot risku tiem nobraukt no sliedēm vai sadurties savā starpā, ar citiem vilcieniem vai nekustīgiem šķēršļiem, un jānovērš neattaisnots risks, kas saistīts ar vilces elektroapgādes tiešu tuvumu; |
| --- | --- |

—

jānodrošina vilcienu kustība, izslēdzot risku tiem nobraukt no sliedēm vai sadurties savā starpā, ar citiem vilcieniem vai nekustīgiem šķēršļiem, un jānovērš neattaisnots risks, kas saistīts ar vilces elektroapgādes tiešu tuvumu;

| — | bez defektiem jāiztur vilcienu radītās statiskas un dinamiskas vertikālās slodzes, sānu slodzes un slodzes garenvirzienā uz noteiktiem sliežu ceļiem, nodrošinot vajadzīgos ekspluatācijas parametrus; |
| --- | --- |

—

bez defektiem jāiztur vilcienu radītās statiskas un dinamiskas vertikālās slodzes, sānu slodzes un slodzes garenvirzienā uz noteiktiem sliežu ceļiem, nodrošinot vajadzīgos ekspluatācijas parametrus;

| — | jānodrošina to iekārtu kontrole un tehniskā apkope, kas ir nepieciešamas būtisko komponentu pastāvīgam drošumam; |
| --- | --- |

—

jānodrošina to iekārtu kontrole un tehniskā apkope, kas ir nepieciešamas būtisko komponentu pastāvīgam drošumam;

| — | nedrīkst izmantot materiālus, no kuriem ugunsgrēka gadījumā var rasties indīgi dūmi; šī prasība attiecas tikai uz tiem infrastruktūras elementiem, kas atrodas slēgtās telpās (tuneļos, nosegtās tranšejās un apakšzemes stacijās); |
| --- | --- |

—

nedrīkst izmantot materiālus, no kuriem ugunsgrēka gadījumā var rasties indīgi dūmi; šī prasība attiecas tikai uz tiem infrastruktūras elementiem, kas atrodas slēgtās telpās (tuneļos, nosegtās tranšejās un apakšzemes stacijās);

| — | jāierobežo piekļuve objektiem, izņemot pasažieriem pieejamās peronu zonas, personām, kas nav pilnvarots personāls; |
| --- | --- |

—

jāierobežo piekļuve objektiem, izņemot pasažieriem pieejamās peronu zonas, personām, kas nav pilnvarots personāls;

| — | jānodrošina iespēja ierobežot nevēlamu personu vai transportlīdzekļu iekļūšanu dzelzceļa ēkās; |
| --- | --- |

—

jānodrošina iespēja ierobežot nevēlamu personu vai transportlīdzekļu iekļūšanu dzelzceļa ēkās;

| — | jānodrošina, ka pasažieriem pieejamās zonas līniju normālas ekspluatācijas apstākļos ir pietiekami tālu no sliežu ceļiem, pa kuriem pārvietojas vilcieni lielā ātrumā, vai ir attiecīgi nodalītas no šādiem sliežu ceļiem, lai mazinātu risku pasažieriem, un tās ir aprīkotas ar vajadzīgajiem piekļūšanas ceļiem pasažieru evakuācijai, jo īpaši apakšzemes stacijās; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka pasažieriem pieejamās zonas līniju normālas ekspluatācijas apstākļos ir pietiekami tālu no sliežu ceļiem, pa kuriem pārvietojas vilcieni lielā ātrumā, vai ir attiecīgi nodalītas no šādiem sliežu ceļiem, lai mazinātu risku pasažieriem, un tās ir aprīkotas ar vajadzīgajiem piekļūšanas ceļiem pasažieru evakuācijai, jo īpaši apakšzemes stacijās;

| — | jānodrošina pasažieriem ar īpašām vajadzībām piemēroti piekļuves un evakuācijas līdzekļi nokļūšanai publiskajā zonā un tās atstāšanai, izmantojot attiecīgus pasākumus; |
| --- | --- |

—

jānodrošina pasažieriem ar īpašām vajadzībām piemēroti piekļuves un evakuācijas līdzekļi nokļūšanai publiskajā zonā un tās atstāšanai, izmantojot attiecīgus pasākumus;

| — | jānodrošina iespēja nepielaist pasažierus bīstamajām teritorijām gadījumos, kad ātrgaitas vilciens neplānoti apstājas ārpus šim nolūkam īpaši paredzētām staciju zonām; |
| --- | --- |

—

jānodrošina iespēja nepielaist pasažierus bīstamajām teritorijām gadījumos, kad ātrgaitas vilciens neplānoti apstājas ārpus šim nolūkam īpaši paredzētām staciju zonām;

| — | jānodrošina, ka garos tuneļos tiek veikti īpaši pasākumi ugunsgrēka novēršanai un seku mazināšanai, kā arī pasažieru evakuācijai ugunsgrēka gadījumā; |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka garos tuneļos tiek veikti īpaši pasākumi ugunsgrēka novēršanai un seku mazināšanai, kā arī pasažieru evakuācijai ugunsgrēka gadījumā;

| — | jānodrošina, ka iekārtām ir atbilstošas kvalitātes smiltis. |
| --- | --- |

—

jānodrošina, ka iekārtām ir atbilstošas kvalitātes smiltis.

Ir pienācīgi ņemtas vērā turpmāk minēto drošības elementu neievērošanas iespējamās sekas.

3.3.2.   Drošums un darbgatavība

No drošuma viedokļa būtiskajās saskarnēs, kuru raksturlielumi var mainīties sistēmas ekspluatācijas laikā, īpaša vērība jāvelta apskates un apkopes plāniem, kuros noteikta šo elementu kontroles un veicamo korekciju kārtība.

3.3.3.   Veselība

Šīs vispārīgās prasības attiecas uz infrastruktūras apakšsistēmas dažādu elementu ugunsdrošību. Ņemot vērā, ka infrastruktūras (sliežu ceļu un inženierbūvju) izveidei neizmanto daudz degamu materiālu, šī prasība attiecas tikai uz apakšzemes pasažieru stacijām. Tāpēc prasība netiek noteikta par produktiem, no kuriem izveidotas citu, iepriekš neminētu sliežu ceļu un inženierbūvju saskarnes.

Attiecībā uz pēdējām jāpiemēro Kopienas direktīvas par veselības aizsardzību, kuras attiecas uz būvēm vispār, neatkarīgi no tā, vai šīs būves ir saistītas ar Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpējo izmantojamību.

Papildus atbilstībai šīm vispārīgām prasībām ir jāierobežo arī atmosfēras spiediena svārstības, kuras iedarbojas uz pasažieriem un dzelzceļa personālu, vilcieniem braucot caur tuneļiem, nosegtām tranšejām un apakšzemes stacijām, kā arī jāierobežo to gaisa plūsmu ātrums, kuru iedarbībai var būt pakļauti pasažieri apakšzemes stacijās; uz peroniem un pasažieriem pieejamajās apakšzemes staciju zonās jānovērš elektrotraumu gūšanas risks.

| — | Tāpēc jāveic pasākumi veselības aizsardzības kritērija ievērošanai, pamatojoties uz maksimālajām spiediena svārstībām tunelī, kad tam cauri brauc vilciens, pareizi izvēloties attiecīgo būvju šķērsgriezuma laukumu, vai arī izmantojot vajadzīgās palīgierīces. |
| --- | --- |

—

Tāpēc jāveic pasākumi veselības aizsardzības kritērija ievērošanai, pamatojoties uz maksimālajām spiediena svārstībām tunelī, kad tam cauri brauc vilciens, pareizi izvēloties attiecīgo būvju šķērsgriezuma laukumu, vai arī izmantojot vajadzīgās palīgierīces.

| — | Jāveic pasākumi gaisa plūsmas ātruma ierobežošanai apakšzemes stacijās līdz lielumam, kas pieņemams cilvēkiem, jāizmanto konstruktīvie risinājumi no blakus tuneļiem nākošā pārspiediena samazināšanai, vai arī izmantojot vajadzīgās palīgierīces. |
| --- | --- |

—

Jāveic pasākumi gaisa plūsmas ātruma ierobežošanai apakšzemes stacijās līdz lielumam, kas pieņemams cilvēkiem, jāizmanto konstruktīvie risinājumi no blakus tuneļiem nākošā pārspiediena samazināšanai, vai arī izmantojot vajadzīgās palīgierīces.

Jāveic pasākumi paaugstināta elektrotraumu riska novēršanai pasažieriem pieejamās zonās.

Šo pamatprasību tehniskās apkopes apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts noteikumiem.

3.3.4.   Vides aizsardzība

To projektu ietekmē uz vidi, kas saistīti ar līniju, kura ir īpaši būvēta ātrgaitas vilcieniem, vai ja līnija tiek modernizēta ātrgaitas vilcieniem, ņem vērā to vilcienu raksturlielumus, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Šo pamatprasību tehniskās apkopes apakšsistēmas stacionārajām iekārtām var uzskatīt par izpildītu, ja ir uzskatāmi pierādīta šo iekārtu atbilstība valsts noteikumiem.

3.3.5.   Tehniskā savietojamība

Šīs prasības ievērošanai jāizpilda šādi nosacījumi:

| — | būvju gabarītiem, attālumam starp sliežu ceļu asīm, ceļa lāgojumam, sliežu ceļa platumam, maksimālajiem kāpumiem un kritumiem, kā arī pasažieru peronu garumam un augstumam savstarpēji izmantojamās Eiropas tīkla līnijās ir jābūt noteiktiem tā, lai nodrošinātu līniju savstarpējo savietojamību un savietojamību ar savstarpēji izmantojamajiem vilcieniem, |
| --- | --- |

—

būvju gabarītiem, attālumam starp sliežu ceļu asīm, ceļa lāgojumam, sliežu ceļa platumam, maksimālajiem kāpumiem un kritumiem, kā arī pasažieru peronu garumam un augstumam savstarpēji izmantojamās Eiropas tīkla līnijās ir jābūt noteiktiem tā, lai nodrošinātu līniju savstarpējo savietojamību un savietojamību ar savstarpēji izmantojamajiem vilcieniem,

| — | iekārtas, kas var būt vajadzīgas citu vilcienu, izņemot ātrgaitas vilcienus, kustībai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas līnijās, nedrīkst traucēt to vilcienu satiksmi, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, |
| --- | --- |

—

iekārtas, kas var būt vajadzīgas citu vilcienu, izņemot ātrgaitas vilcienus, kustībai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas līnijās, nedrīkst traucēt to vilcienu satiksmi, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS,

| — | infrastruktūras elektroenerģijas raksturlielumiem jābūt saderīgiem ar izmantojamām elektrifikācijas, kā arī vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras elektroenerģijas raksturlielumiem jābūt saderīgiem ar izmantojamām elektrifikācijas, kā arī vadības nodrošināšanas un signalizācijas sistēmām.

Vilcienu apkalpes stacionāro iekārtu raksturlielumiem jābūt savietojamiem ar ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

3.4.   Infrastruktūras apakšsistēmas elementi, kas atbilst pamatprasībām

Turpmāk redzamajā tabulā ar “X” ir atzīmētas pamatprasības, kuras atbilst 4. un 5. nodaļā noteiktajām specifikācijām.

| Infrastruktūras apakšsistēmas elements | Atsauces uz punktiem | Drošība
  (1.1., 2.1.1., 2.7.1.) (1) | Drošums un darbgatavība
  (1.2, 2.7.2.) (1) | Veselība
  (1.3, 2.5.1.) (1) | Vides aizsardzība
  (1.4., .5.2., 2.6.1., 2.6.2.) (1) | Tehniskā savietojamība
  (1.., 2.5.3.) (1) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nominālais sliežu ceļa platums | 4.2.2. | | | | | X |
| Minimālais infrastruktūras gabarīts | 4.2.3. | X | | | | X |
| Attālums starp sliežu ceļu asīm | 4.2.4. | | | | | X |
| Maksimālie kāpumi un kritumi | 4.2.5. | | | | | X |
| Minimālais līknes rādiuss | 4.2.6. | X | | | | X |
| Ārējās sliedes pacēlums | 4.2.7. | X | X | | | |
| Ārējās sliedes pacēluma deficīts | 4.2.8. | X | | | | X |
| Ekvivalents koniskums | 4.2.9. | X | | | | X |
| Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi | 4.2.10. | X | X | | | |
| Sliežu ieslīpums | 4.2.11. | X | | | | X |
| Sliežu galviņas profils | 5.3.1. | X | | | | X |
| Pārmijas un krustojumi | 4.2.12. – 5.3.4. | X | X | | | X |
| Sliežu izturība | 4.2.13. – | X | | | | |
| Satiksmes slodze uz konstrukcijām | 4.2.14. | X | | | | |
| Vispārējs sliežu stingrums | 4.2.15. – 5.3.2. | | | | | X |
| Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | 4.2.16. | | | X | | |
| Sānvēja iedarbība | 4.2.17. | X | | | | |
| Elektriski parametri | 4.2.18. | X | | | | X |
| Troksnis un vibrācijas | 4.2.19. | | | X | X | |
| Peroni | 4.2.20. | X | X | X | | X |
| Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos | 4.2.21. | X | | X | | |
| Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās | 4.2.22. | X | | | | |
| Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena personālam pasažieru evakuācijai | 4.2.23. | X | | X | | |
| Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu | 4.2.25. | | | | | X |
| Vilcienu apkalpes stacionāras iekārtas | 4.2.26. | X | X | X | X | X |
| Balasta nopūšana | 4.2.27. | X | X | X | | X |
| Nodošana ekspluatācijā – darbu izpilde | 4.4.1. | | X | | | |
| Darba ņēmēju aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību | 4.4.3. | X | | | | |
| Ekspluatācijas noteikumi | 4.5. | | X | X | X | |
| Profesionālā kompetence | 4.6. | X | X | | | X |
| Veselības un drošības nosacījumi | 4.7. | X | X | X | | |

Infrastruktūras apakšsistēmas elements

Atsauces uz punktiem

Drošība

(1.1., 2.1.1., 2.7.1.) (1)

1

Drošums un darbgatavība

(1.2, 2.7.2.) (1)

1

Veselība

(1.3, 2.5.1.) (1)

1

Vides aizsardzība

(1.4., .5.2., 2.6.1., 2.6.2.) (1)

1

Tehniskā savietojamība

(1.., 2.5.3.) (1)

1

Nominālais sliežu ceļa platums

4.2.2.

X

Minimālais infrastruktūras gabarīts

4.2.3.

X

X

Attālums starp sliežu ceļu asīm

4.2.4.

X

Maksimālie kāpumi un kritumi

4.2.5.

X

Minimālais līknes rādiuss

4.2.6.

X

X

Ārējās sliedes pacēlums

4.2.7.

X

X

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

4.2.8.

X

X

Ekvivalents koniskums

4.2.9.

X

X

Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi

4.2.10.

X

X

Sliežu ieslīpums

4.2.11.

X

X

Sliežu galviņas profils

5.3.1.

X

X

Pārmijas un krustojumi

4.2.12. – 5.3.4.

X

X

X

Sliežu izturība

4.2.13. –

X

Satiksmes slodze uz konstrukcijām

4.2.14.

X

Vispārējs sliežu stingrums

4.2.15. – 5.3.2.

X

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.16.

X

Sānvēja iedarbība

4.2.17.

X

Elektriski parametri

4.2.18.

X

X

Troksnis un vibrācijas

4.2.19.

X

X

Peroni

4.2.20.

X

X

X

X

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

4.2.21.

X

X

Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās

4.2.22.

X

Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena personālam pasažieru evakuācijai

4.2.23.

X

X

Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu

4.2.25.

X

Vilcienu apkalpes stacionāras iekārtas

4.2.26.

X

X

X

X

X

Balasta nopūšana

4.2.27.

X

X

X

X

Nodošana ekspluatācijā – darbu izpilde

4.4.1.

X

Darba ņēmēju aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību

4.4.3.

X

Ekspluatācijas noteikumi

4.5.

X

X

X

Profesionālā kompetence

4.6.

X

X

X

Veselības un drošības nosacījumi

4.7.

X

X

X

4.   INFRASTRUKTŪRAS APAKŠSISTĒMAS APRAKSTS

4.1.   Ievads

Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēma, uz kuru attiecas Direktīva 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un kuras daļas ir infrastruktūras un tehniskās apkopes apakšsistēmas, ir integrēta sistēma, kuras daļu savstarpējā atbilstība ir jāpārbauda, lai nodrošinātu sistēmas savstarpēju izmantojamību saskaņā ar pamatprasībām.

Direktīvas 5. panta 4. punktā ir teikts: “TSI nav šķērslis dalībvalstu lēmumiem attiecībā uz jaunu vai modernizētu infrastruktūru izmantošanu citu vilcienu ekspluatācijai.”

Tāpēc, projektējot jaunu vai modernizētu ātrgaitas līniju, jāņem vērā pārējie vilcieni, kuri, iespējams, brauks pa šo līniju.

Ritošajam sastāvam, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, ir jābūt savietojamam ar sliežu ceļu, kas atbilst šajā SITS noteiktajām robežvērtībām.

Šajā SITS norādītās robežvērtības netiks noteiktas kā standarta projektētās vērtības. Tomēr projektētajām vērtībām ir jābūt šajā SITS noteiktajās robežās.

Apakšsistēmas un tās saskarņu funkcionālās un tehniskās specifikācijas, kas aprakstītas 4.2. un 4.3. iedaļā, nenosaka specifisku tehnoloģiju vai tehnisku risinājumu izmantojumu, izņemot, ja tas ir noteikti nepieciešams Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla savstarpējai izmantojamībai. Bet savstarpējas izmantojamības novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes. Lai būtu iespējami tehnoloģiski jauninājumi, šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā, izmantojot 6.2.3. punktā aprakstīto procesu.

4.2   Apakšsistēmas funkcionālās un tehniskās specifikācijas

4.2.1.   Vispārēji noteikumi

Infrastruktūras apakšsistēmu raksturojoši elementi ir:

| — | nominālais sliežu ceļa platums (4.2.2.) |
| --- | --- |

—

nominālais sliežu ceļa platums (4.2.2.)

| — | minimālais infrastruktūras gabarīts (4.2.3.), |
| --- | --- |

—

minimālais infrastruktūras gabarīts (4.2.3.),

| — | attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.4.), |
| --- | --- |

—

attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.4.),

| — | maksimālie kāpumi un kritumi (4.2.5.), |
| --- | --- |

—

maksimālie kāpumi un kritumi (4.2.5.),

| — | minimālais līknes rādiuss (4.2.6.), |
| --- | --- |

—

minimālais līknes rādiuss (4.2.6.),

| — | ārējās sliedes pacēlums (4.2.7.), |
| --- | --- |

—

ārējās sliedes pacēlums (4.2.7.),

| — | ārējās sliedes pacēluma deficīts (4.2.8.), |
| --- | --- |

—

ārējās sliedes pacēluma deficīts (4.2.8.),

| — | ekvivalents koniskums (4.2.9.), |
| --- | --- |

—

ekvivalents koniskums (4.2.9.),

| — | sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi (4.2.10.), |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi (4.2.10.),

| — | sliežu ieslīpums (4.2.11.), |
| --- | --- |

—

sliežu ieslīpums (4.2.11.),

| — | sliežu galviņas profils (5.3.1.), |
| --- | --- |

—

sliežu galviņas profils (5.3.1.),

| — | pārmijas un krustojumi (4.2.12.), |
| --- | --- |

—

pārmijas un krustojumi (4.2.12.),

| — | sliežu izturība (4.2.13.), |
| --- | --- |

—

sliežu izturība (4.2.13.),

| — | satiksmes slodze uz konstrukcijām (4.2.14.), |
| --- | --- |

—

satiksmes slodze uz konstrukcijām (4.2.14.),

| — | vispārējs sliežu stingrums (4.2.15.), |
| --- | --- |

—

vispārējs sliežu stingrums (4.2.15.),

| — | maksimālās spiediena svārstības tuneļos (4.2.16.), |
| --- | --- |

—

maksimālās spiediena svārstības tuneļos (4.2.16.),

| — | sānvēja iedarbība (4.2.17.), |
| --- | --- |

—

sānvēja iedarbība (4.2.17.),

| — | elektriskie parametri (4.2.18.), |
| --- | --- |

—

elektriskie parametri (4.2.18.),

| — | troksnis un vibrācijas (4.2.19.), |
| --- | --- |

—

troksnis un vibrācijas (4.2.19.),

| — | peroni (4.2.20.), |
| --- | --- |

—

peroni (4.2.20.),

| — | ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos (4.2.21.), |
| --- | --- |

—

ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos (4.2.21.),

| — | piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās (4.2.22.), |
| --- | --- |

—

piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās (4.2.22.),

| — | blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas (4.2.23.), |
| --- | --- |

—

blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas (4.2.23.),

| — | attāluma rādītāji (4.2.24.), |
| --- | --- |

—

attāluma rādītāji (4.2.24.),

| — | trakcijas ceļu un citu vietu ar ļoti zemu ātrumu garums (4.2.25.), |
| --- | --- |

—

trakcijas ceļu un citu vietu ar ļoti zemu ātrumu garums (4.2.25.),

| — | vilcienu apkalpes stacionārās iekārtas (4.2.26.), |
| --- | --- |

—

vilcienu apkalpes stacionārās iekārtas (4.2.26.),

| — | balasta nopūšana (4.2.27.), |
| --- | --- |

—

balasta nopūšana (4.2.27.),

| — | tehniskās apkopes noteikumi (4.5.). |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes noteikumi (4.5.).

Prasības, kas jāievēro attiecībā uz elementiem, kuri raksturo infrastruktūras apakšsistēmas saskarnes, atbilst vismaz darbības parametriem, kas noteikti katrai šādai Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas līniju kategorijai:

| — | I kategorija: speciāli būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 250 km/h vai lielākam ātrumam; |
| --- | --- |

—

I kategorija: speciāli būvētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 250 km/h vai lielākam ātrumam;

| — | II kategorija: speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 200 km/h ātrumam; |
| --- | --- |

—

II kategorija: speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas, kas aprīkotas 200 km/h ātrumam;

| — | III kategorija: speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas vai ātrgaitas dzelzceļam īpaši būvētas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā. |
| --- | --- |

—

III kategorija: speciāli modernizētas ātrgaitas līnijas vai ātrgaitas dzelzceļam īpaši būvētas līnijas ar topogrāfijas, reljefa vai pilsētplānošanas ierobežojumu noteiktām īpatnībām, kurās ātrums jāpielāgo katrā konkrētā gadījumā.

Visu kategoriju līnijās jānodrošina iespējas 400 m garu un 1 000 tonnu smagu vilcienu satiksmei.

Darbības rādītājus raksturo līnijas posma maksimāli pieļaujamais ātrums, kas ir atļauts ātrgaitas vilcieniem, kuri atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Šie darbības rādītāji raksturoti turpmākos punktos, norādot īpašus nosacījumus, kas var būt pieļaujami attiecībā uz parametriem un saskarnēm katrā konkrētā gadījumā. Minētās parametru vērtības ir spēkā tikai līdz maksimālajam ātrumam 350 km/h.

Visi šīs SITS darbības rādītāji un specifikācijas noteikti līnijām, kas būvētas ar Eiropas standarta sliežu ceļa platumu, kurš savstarpēji izmantojamām līnijām noteikts 4.2.2. punktā.

Minētie darbības rādītāji īpašām līnijām, tostarp līnijām ar citu sliežu ceļa platumu, ir raksturoti 7.3. punktā.

Apakšsistēmai noteiktie darbības rādītāji ir rādītāji normālos ekspluatācijas apstākļos un tehniskās apkopes veikšanas rezultātā. 4.5. punktā ir aprakstīts, kādas sekas var būt pārveidošanas darbiem vai lieliem remontdarbiem, kuriem attiecībā uz apakšsistēmas darbības parametriem var būt vajadzīgi pagaidu izņēmumi.

Var paaugstināt arī ātrgaitas vilcienu darbības rādītājus, izmantojot īpašas sistēmas, piemēram, vilciena nolieces sistēmu. Šādu vilcienu ekspluatācijai pieļaujami īpaši nosacījumi, ja tie neparedz ierobežojumus ar nolieces sistēmu neaprīkotiem ātrgaitas vilcieniem. Šādu nosacījumu piemērošana ir paredzēta “infrastruktūras reģistrā”.

4.2.2   Nominālais sliežu ceļa platums

I, II un III kategorijas līnijas.

Nominālais sliežu ceļa platums ir 1 435 mm.

4.2.3   Minimālais infrastruktūras gabarīts

Infrastruktūrai ir jābūt veidotai tā, lai vilcieni, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, varētu netraucēti un droši viens otram pabraukt garām.

Minimālo infrastruktūras gabarītu definē ar noteiktu darba tilpumu, kurā nedrīkst atrasties vai traucēt šķēršļi. Šo tilpumu nosaka, pamatojoties uz references kinemātisko profilu un ņemot vērā kontakttīkla gabarītu un apakšējo daļu gabarītu.

Saistīti kinemātiskie profili ir minēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Kamēr nav publicēti saskaņoti EN standarti attiecībā uz gabarītiem, infrastruktūras pārvaldītājs precīzi norāda saistītos noteikumus, kurus izmanto minimālā infrastruktūras gabarīta noteikšanai.

I kategorijas līnijas

Projektēšanas posmā visi šķēršļi (būves, elektroapgādes un signalizācijas iekārtas) atbilst šādām prasībām:

| — | minimālo infrastruktūras gabarītu nosaka, pamatojoties uz GC references kinemātisko profilu un minimālās infrastruktūras apakšējo daļu gabarītu, kuri abi raksturoti ātrgaitas ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

—

minimālo infrastruktūras gabarītu nosaka, pamatojoties uz GC references kinemātisko profilu un minimālās infrastruktūras apakšējo daļu gabarītu, kuri abi raksturoti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Ātrgaitas elektroapgādes SITS ir noteiktas prasības pantogrāfa gabarītam un elektroizolācijas drošības attālumam.

II un III kategorijas līnijas

Pastāvošajās ātrgaitas līnijās, līnijās, kas ir modernizētas ātrgaitas vilcieniem, un to savienojošajās līnijās, minimālo infrastruktūras gabarītu jaunām inženierbūvēm nosaka, pamatojoties uz GC references kinemātisko profilu.

Pārveidošanas darbu gadījumā minimālo infrastruktūras gabarītu nosaka, pamatojoties uz GC references kinemātisko profilu, ja ekonomiskā pētījuma rezultāti liecina par šādu ieguldījumu priekšrocībām. Ja ne, infrastruktūras gabarītu var noteikt, pamatojoties uz GB references kinemātisko profilu, ja ekonomiskie apstākļi to ļauj, vai var saglabāt esošo – mazāku — būvju gabarītu. Līgumslēdzēja vai infrastruktūras pārvaldītāja veiktajā ekonomiskajā izpētē ņem vērā paredzamās izmaksas un gaidāmās priekšrocības, ko sniegs gabarīta palielināšana attiecībā pret pārējām līnijām, kas atbilst šai SITS un kas pievienotas attiecīgajai līnijai.

Infrastruktūras pārvaldītājs infrastruktūras reģistrā fiksē references kinemātisko profilu, kas pieņemts visiem līnijas posmiem.

Ātrgaitas elektroapgādes SITS ir noteiktas prasības pantogrāfa gabarītam un elektroizolācijas drošības attālumam.

4.2.4   Attālums starp sliežu ceļu asīm

I, II un III kategorijas līnijas

Projektēšanas posmā minimālais attālums starp to līniju sliežu ceļu asīm, kas ir īpaši būvētas vai modernizētas ātrgaitas vilcieniem, ir definētas turpmāk redzamajā tabulā:

| Vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, maksimāli pieļaujamais braukšanas ātrums | Minimālais attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |
| V<=  230 km/h | Ja < 4,00 m, nosaka, pamatojoties uz references kinemātisko profilu (4.2.3. iedaļa) |
| 230 km/h < V <=  250 km/h | 4,00 m |
| 250 km/h < V ≤ 300 km/h | 4,20 m |
| V >  300 km/h | 4,50 m |

Vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, maksimāli pieļaujamais braukšanas ātrums

Minimālais attālums starp sliežu ceļu asīm

V<=  230 km/h

Ja < 4,00 m, nosaka, pamatojoties uz references kinemātisko profilu (4.2.3. iedaļa)

230 km/h < V <=  250 km/h

4,00 m

250 km/h < V ≤ 300 km/h

4,20 m

V >  300 km/h

4,50 m

Ja ritekļi ir sakļauti viens ar otru ārējā sliedes pacēluma dēļ, pamatojoties uz 4.2.3. iedaļā noteiktajiem saistītiem noteikumiem, pievieno atbilstošu rezervi.

Attālums starp sliežu ceļu asīm var būt palielināts, piemēram, tādu vilcienu ekspluatācijai, kas neatbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, vai ērtības nodrošināšanai, vai tehniskās apkopes darbiem.

4.2.5   Maksimālie kāpumi un kritumi

I kategorijas līnijas

Galvenajiem ceļiem projektēšanas posmā ir pieļaujami līdz 35 mm/m lieli kāpumi un kritumi, ievērojot šādas prasības par aplieci:

| — | slīpuma profila slīdošā vidējā vērtība 10 km garā ceļa posmā ir mazāka par 25 mm/m vai vienāda ar to, |
| --- | --- |

—

slīpuma profila slīdošā vidējā vērtība 10 km garā ceļa posmā ir mazāka par 25 mm/m vai vienāda ar to,

| — | maksimālais garums ceļa posmiem ar nepārtrauktu slīpumu 35 mm/m nepārsniedz 6 000 m. |
| --- | --- |

—

maksimālais garums ceļa posmiem ar nepārtrauktu slīpumu 35 mm/m nepārsniedz 6 000 m.

Galveno ceļu kāpumi un kritumi caur pasažieru peroniem nevar būt lielāki par 2,5 mm/m.

II un III kategorijas līnijas

Šajās līnijās kritumi un kāpumi parasti ir mazāki par vērtībām, kas atļautas jaunceļamajām ātrgaitas līnijām. Modernizācijā, kuru veic vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, ekspluatācijai, ievēro iepriekš noteiktās līnijas krituma un kāpuma vērtības, izņemot gadījumus, kad vietējie apstākļi nosaka lielākus kāpumus un kritumus; šādos gadījumos, nosakot pieļaujamos kāpumus un kritumus, jāņem vērā ritošā sastāva vilces un bremzēšanas parametru robežvērtības saskaņā ar ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Izvēloties maksimālā slīpuma vērtību, visās savstarpēji izmantojamās līnijas ņem vērā arī paredzamos darbības parametrus vilcieniem, kuri neatbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS un kuru ekspluatācija līnijā var tikt atļauta saskaņā ar direktīvas 5. panta. 4. punktu.

4.2.6   Minimālais līknes rādiuss

Projektējot ātrgaitas līnijas, izraudzītajam līknes minimālajam rādiusam jābūt tādam, lai pie līknei noteiktā ārējās sliedes pacēluma ārējās sliedes pacēluma deficīts, braucot ar līnijai projektēto maksimālo ātrumu, nepārsniedz šīs SITS 4.2.8. iedaļā norādītās vērtības.

4.2.7   Ārējās sliedes pacēlums

Ārējās sliedes pacēlums ir maksimālā augstuma starpība starp ārējo un iekšējo sliedi, ko mēra sliedes galviņas virsmas centrā (mm). Ja mēra mm, vērtība ir atkarīga no gabarīta; ja mēra grādos, vērtība nav atkarīga no gabarīta.

I, II un III kategorijas līnijas

Projektēto ārējās sliedes pacēlumu ierobežo līdz 180 mm.

Esošajās līnijās pieļaujamā ekspluatācijas pielaide ± 20 mm, taču ārējās sliedes pacēlums nedrīkst būt augstāks par 190 mm; to var paaugstināt ne vairāk kā līdz 200 mm līnijās, kas paredzētas tikai pasažieru satiksmei.

Uz prasībām par šā elementa tehnisko apkopi ekspluatācijas laikā attiecas noteikumi par ekspluatācijas pielaidēm, kas izklāstīti 4.5. iedaļā (Tehniskās apkopes plāns).

4.2.8   Ārējās sliedes pacēluma deficīts

Ceļa līkumos ārējās sliedes pacēluma deficīts ir milimetros izteikta starpība starp piemēroto ārējo sliedes pacēlumu uz sliežu ceļa un līdzsvara ārējās sliedes pacēlumu ritekļiem noteiktā konstatētā ātrumā.

Šādas specifikācijas piemēro savstarpēji izmantojamām līnijām ar nominālu sliežu ceļa platumu saskaņā ar šīs SITS 4.2.2. punktu.

4.2.8.1.   Ārējās sliedes pacēluma deficīts sliežu ceļos un pārmiju un krustojumu maršrutā

| | Līnijas kategorija |
| --- | --- |
| | I kategorija (a) | II kategorija | III kategorija |
| | 1 | 2 | 3 | 4 |
| Kustības ātrums (km/h) | Normāla robežvērtība (mm) | Maksimālā robežvērtība (mm) | Maksimālā robežvērtība (mm) | Maksimālā robežvērtība (mm) |
| V ≤ 160 | 160 | 180 | 160 | 180 |
| 160 < V ≤ 200 | 140 | 165 | 150 | 165 |
| 200 < V ≤ 230 | 120 | 165 | 140 | 165 |
| 230 < V ≤ 250 | 100 | 150 | 130 | 150 |
| 250 < V ≤ 300 | 100 | 130 (b) | — | — |
| 300 < V | 80 | 80 | — | — |

Līnijas kategorija

I kategorija (a)

II kategorija

III kategorija

1

2

3

4

Kustības ātrums (km/h)

Normāla robežvērtība (mm)

Maksimālā robežvērtība (mm)

Maksimālā robežvērtība (mm)

Maksimālā robežvērtība (mm)

V ≤ 160

160

180

160

180

160 < V ≤ 200

140

165

150

165

200 < V ≤ 230

120

165

140

165

230 < V ≤ 250

100

150

130

150

250 < V ≤ 300

100

130 (b)

—

—

300 < V

80

80

—

—

| (a) | Infrastruktūras pārvaldītājs infrastruktūras reģistrā norāda līniju posmus, kuros, pēc infrastruktūras pārvaldītāja domām, ir ierobežojumi, kas liedz panākt atbilstību 1. slejā norādītajām vērtībām. Tādos gadījumos var pieņemt 2. slejā norādītās vērtības. |
| --- | --- |

(a)

Infrastruktūras pārvaldītājs infrastruktūras reģistrā norāda līniju posmus, kuros, pēc infrastruktūras pārvaldītāja domām, ir ierobežojumi, kas liedz panākt atbilstību 1. slejā norādītajām vērtībām. Tādos gadījumos var pieņemt 2. slejā norādītās vērtības.

| b) | Bezbalasta sliežu ceļu maksimālā vērtība var tikt palielināta no 130 mm līdz 150 mm. |
| --- | --- |

b)

Bezbalasta sliežu ceļu maksimālā vērtība var tikt palielināta no 130 mm līdz 150 mm.

Infrastruktūras pārvaldītājs var ļaut ekspluatēt vilcienus, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS un ir aprīkoti ar ārējās sliedes pacēluma deficīta kompensācijas sistēmu, ar lielākām ārējās sliedes pacēluma deficīta vērtībām.

Maksimālajā ārējās sliedes pacēluma deficītā, ar kādu šos vilcienus var ekspluatēt, jāņem vērā attiecīga vilciena pieņemšanas kritēriji, kas izklāstīti ātrgaitas ritošā sastāva SITS 4.2.3.4. punktā.

4.2.8.2.   Ārējās sliedes pacēluma deficīta strauja maiņa no pārmijām aizejošajos sānceļos

I, II un III kategorijas līnijas

Aizejošajos ceļos ārējās sliedes pacēluma deficīta straujas maiņas maksimālās projektētās vērtības ir:

| | 120 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h, |
| --- | --- |

120 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 30 km/h ≤ V ≤ 70 km/h,

| | 105 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 70 km/h ≤ V ≤ 170 km/h, |
| --- | --- |

105 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 70 km/h ≤ V ≤ 170 km/h,

| | 85 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 170 km/h ≤ V ≤ 230 km/h. |
| --- | --- |

85 mm pārmijām, uz kurām ātrums, braucot uz sānceļu, ir 170 km/h ≤ V ≤ 230 km/h.

Esošo pārmiju projektos šo vērtību pielaides var būt 15 mm.

4.2.9.   Ekvivalents koniskums

Riteņa un sliedes saskarne nosaka ritošā sastāva kustības dinamikas īpašības. Tāpēc jāsaprot, ka to raksturotāju parametru starpā svarīga nozīme ir ekvivalentajam koniskumam, jo ar to pietiekami labi var novērtēt riteņa un sliedes saskari taisnos līnijas posmos un līknēs ar lielu rādiusu.

Šādus noteikumus piemēro I, II un III kategoriju sliežu ceļiem. Ekvivalentais koniskums nav jānovērtē pārmijām un krustojumiem.

4.2.9.1   Definīcija

Ekvivalents koniskums ir konusa leņķa tangenss riteņpārim ar koniskiem riteņiem, kuru šķērskustībai ir tāds pats kinemātiskais viļņa garums kā attiecīgajam riteņpārim taisnā līnijas posmā un līknēs ar lielu rādiusu.

Turpmāk redzamajās tabulās minētā ekvivalentā koniskuma robežvērtības aprēķina riteņpāru sānu pārvietojuma amplitūdai (y):

| — | y = 3 mm, |
| --- | --- |

—

y = 3 mm,

y = 3 mm,

ja (TG – SR) ≥ 7mm

ja (TG – SR) ≥ 7mm

| — | , |
| --- | --- |

—

Formula,

ja 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

ja 5 mm ≤ (TG – SR) < 7 mm

| — | y = 2 mm, |
| --- | --- |

—

y = 2 mm,

y = 2 mm,

ja (TG – SR) < 5 mm

ja (TG – SR) < 5 mm

kur TG ir sliežu ceļa platums un SR ir attālums starp riteņpāru darba virsmām.

4.2.9.2   Projektētās vērtības

Sliežu ceļa platuma, sliežu galviņu profila un sliežu ieslīpuma projektētās vērtības sliežu ceļam izvēlas, lai nepārsniegtu 1. tabulā noteiktās ekvivalentā koniskuma robežas, kad šādus riteņpārus modelē, neņemot vērā projektētos sliežu ceļa nosacījumus (salīdzināti ar aprēķiniem saskaņā ar EN 15302:2006).

| — | S 1002 definēts PrEN 13715 ar SR =1 420 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 definēts PrEN 13715 ar SR =1 420 mm

| — | S 1002 definēts PrEN 13715 ar SR =1 426 mm |
| --- | --- |

—

S 1002 definēts PrEN 13715 ar SR =1 426 mm

| — | GV 1/40 definēts PrEN 13715 ar SR =1 420 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 definēts PrEN 13715 ar SR =1 420 mm

| — | GV 1/40 definēts PrEN 13715 ar SR =1 426 mm |
| --- | --- |

—

GV 1/40 definēts PrEN 13715 ar SR =1 426 mm

1. tabula

| Kustības ātrums (km/h) | Ekvivalentā koniskuma robežvērtības |
| --- | --- |
| <= 160 | Novērtēšana nav nepieciešama |
| >160 un <= 200 | 0,20 |
| > 200 un <= 230 | 0,20 |
| > 230 un <= 250 | 0,20 |
| >250 un <= 280 | 0,20 |
| >280 un <= 300 | 0,10 |
| > 300 | 0,10 |

Kustības ātrums (km/h)

Ekvivalentā koniskuma robežvērtības

<= 160

Novērtēšana nav nepieciešama

>160 un <= 200

0,20

> 200 un <= 230

0,20

> 230 un <= 250

0,20

>250 un <= 280

0,20

>280 un <= 300

0,10

> 300

0,10

Uzskata, ka sliežu ceļi ar 6.2.5.2. iedaļā noteiktajiem projektētajiem raksturlielumiem atbilst šai prasībai. Tomēr sliežu ceļam var būt citi projektēti raksturlielumi. Tādā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs apstiprina projekta savietojamību attiecībā uz ekvivalento koniskumu.

4.2.9.3   Ekspluatācijas vērtības

4.2.9.3.1.   Vidējā sliežu ceļa platuma minimālās vērtības

Ja ir izstrādāts sliežu sistēmas sākotnējais projekts, nozīmīgs ekvivalentā koniskuma kontroles parametrs ir sliežu ceļa platums. Infrastruktūras pārvaldītājs nodrošina, ka vidējais sliežu ceļa platums taisnā sliežu ceļā un līkumos ar rādiusu R > 10 000 m tiek uzturēts virs turpmāk redzamajā tabulā noteiktajām robežām.

| Kustības ātrums (km/h) | Vidējā platuma (mm) minimālā vērtība 100 m ekspluatācijā uz taisna sliežu ceļa un līkumos ar rādiusu R > 10 000 m |
| --- | --- |
| <= 160 | 1 430 |
| >160 un <= 200 | 1 430 |
| > 200 un <= 230 | 1 432 |
| > 230 un <= 250 | 1 433 |
| > 250 un <= 280 | 1 434 |
| > 280 un <= 300 | 1 434 |
| > 300 | 1 434 |

Kustības ātrums (km/h)

Vidējā platuma (mm) minimālā vērtība 100 m ekspluatācijā uz taisna sliežu ceļa un līkumos ar rādiusu R > 10 000 m

<= 160

1 430

>160 un <= 200

1 430

> 200 un <= 230

1 432

> 230 un <= 250

1 433

> 250 un <= 280

1 434

> 280 un <= 300

1 434

> 300

1 434

4.2.9.3.2.   Veicamie pasākumi brauciena nestabilitātes gadījumā

Ja uz sliedēm, uz kurām attiecas 4.2.9.3.1. iedaļas prasības attiecībā uz ritošo sastāvu ar riteņpāri, uz kuru savukārt attiecas prasības attiecībā uz ekvivalento koniskumu, kas noteikts ātrgaitas ritošā sastāva SITS, ir fiksēta brauciena nestabilitāte, dzelzceļa uzņēmums un infrastruktūras pārvaldītājs veic kopīgu izmeklēšanu, lai noteiktu tās iemeslu.

4.2.10.   Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi

4.2.10.1   Ievads

Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi ir nozīmīgi infrastruktūras parametri, kas ir nepieciešami kā ritošā sastāva un sliežu ceļa saskarnes definīcijas daļa. Sliežu ceļa ģeometrija ir tieši saistīta ar:

| — | drošību pret noskriešanu no sliedēm, |
| --- | --- |

—

drošību pret noskriešanu no sliedēm,

| — | ritekļa novērtēšanu atbilstoši kvalifikācijas testiem, |
| --- | --- |

—

ritekļa novērtēšanu atbilstoši kvalifikācijas testiem,

| — | riteņpāru un ratiņu nogurumizturību. |
| --- | --- |

—

riteņpāru un ratiņu nogurumizturību.

4.2.10. iedaļas prasības piemēro I, II un III kategorijas līnijām.

4.2.10.2   Definīcijas

Tūlītējs darbības robežlīmenis (IAL
  ): attiecas uz vērtību, kas, ja tiek pārsniegta, liek infrastruktūras pārvaldītājam veikt pasākumus, lai samazinātu noskriešanas no sliedēm risku līdz pieņemamam līmenim. To var paveikt, vai nu slēdzot līniju, vai samazinot ātrumu, vai izlabojot sliežu ceļa ģeometriju.

Tūlītējs darbības robežlīmenis (IAL

Iejaukšanās robežlīmenis (IL
  ): attiecas uz vērtību, kura, ja tiek pārsniegta, liecina par to, ka nepieciešams ārpusplāna remonts, lai pirms nākamās pārbaudes netiktu sasniegts tūlītējas darbības robežlīmenis.

Iejaukšanās robežlīmenis (IL

Trauksmes robežlīmenis (AL
  ): attiecas uz vērtību, kuras pārsniegšanas gadījumā jāanalizē sliežu ceļa ģeometrijas stāvoklis un jāņem vērā regulārās plānotās tehniskās apkopes darbībās.

Trauksmes robežlīmenis (AL

4.2.10.3   Tūlītējas darbības, iejaukšanās un trauksmes robežlīmeņi

Infrastruktūras pārvaldītājs nosaka atbilstošus tūlītējas darbības, iejaukšanās un trauksmes robežlīmeņus šādiem parametriem:

| — | sānu lāgojums – standarta nobīdes (tikai trauksmes robežlīmenis); |
| --- | --- |

—

sānu lāgojums – standarta nobīdes (tikai trauksmes robežlīmenis);

| — | garenvirziens – standarta nobīdes (tikai trauksmes robežlīmenis); |
| --- | --- |

—

garenvirziens – standarta nobīdes (tikai trauksmes robežlīmenis);

| — | sānu lāgojums – izolēti defekti – vidējās līdz visaugstākās vērtības; |
| --- | --- |

—

sānu lāgojums – izolēti defekti – vidējās līdz visaugstākās vērtības;

| — | slīpums garenvirzienā – izolēti defekti – vidējās līdz visaugstākās vērtības; |
| --- | --- |

—

slīpums garenvirzienā – izolēti defekti – vidējās līdz visaugstākās vērtības;

| — | sliežu ceļa nošķiebums – izolēti defekti – nulles līdz visaugstākā vērtība atbilstoši robežlielumiem, kas noteikti 4.2.10.4.1. iedaļā; |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa nošķiebums – izolēti defekti – nulles līdz visaugstākā vērtība atbilstoši robežlielumiem, kas noteikti 4.2.10.4.1. iedaļā;

| — | sliežu ceļa platuma variācijas – izolēti defekti – nominālais platums līdz visaugstākā vērtība atbilstoši robežlīmeņiem, kas noteikti 4.2.10.421. iedaļā; |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa platuma variācijas – izolēti defekti – nominālais platums līdz visaugstākā vērtība atbilstoši robežlīmeņiem, kas noteikti 4.2.10.421. iedaļā;

| — | vidējais sliežu ceļa platums 100 m garumā – nominālais platums līdz vidējai vērtībai atbilstoši robežlielumiem, kas noteikti 4.2.9.2.1. iedaļā. |
| --- | --- |

—

vidējais sliežu ceļa platums 100 m garumā – nominālais platums līdz vidējai vērtībai atbilstoši robežlielumiem, kas noteikti 4.2.9.2.1. iedaļā.

Infrastruktūras pārvaldītājs, nosakot šos robežlīmeņus, ņem vērā sliežu ceļa kvalitātes ierobežojumus, kurus izmanto par pamatu ritekļu pieņemšanā. Ritekļa pieņemšanas prasības ir atrodamas ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Infrastruktūras pārvaldītājs arī ņem vērā izolētu defektu ar kopīgu iedarbību ietekmi.

Infrastruktūras pārvaldītāju pieņemtie tūlītējas darbības, iejaukšanās un trauksmes robežlīmeņi ir jāieraksta apkopes plānā, kas nepieciešams saskaņā ar šīs SITS 4.5.1. iedaļu.

4.2.10.4   Tūlītējas darbības robežlīmenis

Tūlītējas darbības robežlīmeņus definē šādiem parametriem:

| — | sliežu ceļa nošķiebums – izolēti defekti – nulles līdz visaugstākā vērtība |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa nošķiebums – izolēti defekti – nulles līdz visaugstākā vērtība

| — | sliežu ceļa platuma variācijas – izolēti defekti – nominālais platums līdz visaugstākajai vērtībai. |
| --- | --- |

—

sliežu ceļa platuma variācijas – izolēti defekti – nominālais platums līdz visaugstākajai vērtībai.

4.2.10.4.1.   Sliežu ceļa nošķiebums – izolēti defekti – no nulles līdz visaugstākajai vērtībai

Sliežu ceļa nošķiebumu definē kā algebrisku starpību starp diviem slīpumiem šķērsvirzienā, kas ņemti noteiktā attālumā viens no otra, un šo starpību parasti izsaka kā kāpumu un kritumu starp diviem punktiem, kuros mēra slīpuma šķērsgriezumu.

Standarta platumam mērījumu punkti ir 1 500 mm attālumā viens no otra.

Sliežu ceļa nošķiebuma ierobežojums ir mērījumu bāzes funkcija, ko piemēro (l) atbilstoši formulai:

l

Nošķiebuma ierobežojums = (20/l + 3),

l

| — | kur l ir mērījumu bāze (m) ar 1,3 m ≤ l ≤ 20 m |
| --- | --- |

—

kur l ir mērījumu bāze (m) ar 1,3 m ≤ l ≤ 20 m

l

l

| — | ar maksimālo vērtību






  — | 7 mm/m līnijām, kas būvētas ātrumam ≤ 200 km/h |
| --- | --- | --- |

—

ar maksimālo vērtību

—

7 mm/m līnijām, kas būvētas ātrumam ≤ 200 km/h

| — | 5 mm/m līnijām, kas būvētas ātrumam > 200 km/h. |
| --- | --- |

—

5 mm/m līnijām, kas būvētas ātrumam > 200 km/h.

Image

Infrastruktūras pārvaldītājs pieņem apkopes plānu, uz kura pamata tas veiks sliežu ceļa mērījumus, lai pārbaudītu atbilstību šai prasībai. Mērījumu bāze iekļauj 3 m mērījumu bāzi.

4.2.10.4.2.   Sliežu ceļa platuma variācijas – izolēti defekti – nominālais platums līdz visaugstākajai vērtībai

| Ātrums
  (km/h) | Izmērs milimetros |
| --- | --- |
| Nominālais platums līdz visaugstākajai vērtībai |
| Minimālais platums | Maksimālais platums |
| V ≤ 80 | –9 | +35 |
| 80 < V ≤ 120 | –9 | +35 |
| 120 < V ≤ 160 | –8 | +35 |
| 160 < V ≤ 230 | –7 | +28 |
| V > 230 | –5 | +28 |

Ātrums

(km/h)

Izmērs milimetros

Nominālais platums līdz visaugstākajai vērtībai

Minimālais platums

Maksimālais platums

V ≤ 80

–9

+35

80 < V ≤ 120

–9

+35

120 < V ≤ 160

–8

+35

160 < V ≤ 230

–7

+28

V > 230

–5

+28

Vidējam sliežu ceļa platumam, kas noteikts 4.2.9.3.1. iedaļā, ir papildprasības.

4.2.11.   Sliežu ieslīpums

I, II un III kategorijas līnijas

| a) | Sliežu ceļš
  Sliežu ceļš ir ieliekts uz sliežu ceļu ass pusi.
  Sliežu ieslīpumu noteiktajam maršrutam izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40, un to nosaka infrastruktūras reģistrā. |
| --- | --- |

a)

Sliežu ceļš

Sliežu ceļš ir ieliekts uz sliežu ceļu ass pusi.

Sliežu ieslīpumu noteiktajam maršrutam izvēlas diapazonā no 1/20 līdz 1/40, un to nosaka infrastruktūras reģistrā.

| b) | Pārmijas un krustojumi
  Pārmiju un krustojumu projektētais ieslīpums ir tāds pats kā sliežu ceļam ar šādiem pieļaujamiem izņēmumiem:






  — | ieslīpums var būt dots ar sliežu galviņu profila aktīvās daļas veidolu; |
| --- | --- | --- |

b)

Pārmijas un krustojumi

Pārmiju un krustojumu projektētais ieslīpums ir tāds pats kā sliežu ceļam ar šādiem pieļaujamiem izņēmumiem:

—

ieslīpums var būt dots ar sliežu galviņu profila aktīvās daļas veidolu;

| — | pārmiju un krustojumu posmos, kur braukšanas ātrums ir mazāks par 200 km/h vai vienāds ar to, sliežu izvietojums bez ieslīpuma var būt pārmijās un krustojumos, un saistītu sliežu ceļu īsos posmos; |
| --- | --- |

—

pārmiju un krustojumu posmos, kur braukšanas ātrums ir mazāks par 200 km/h vai vienāds ar to, sliežu izvietojums bez ieslīpuma var būt pārmijās un krustojumos, un saistītu sliežu ceļu īsos posmos;

| — | pārmiju un krustojumu posmos, kur braukšanas ātrums ir lielāks par 200 km/h un mazāks par 250 km/h vai vienāds ar to, sliežu izkārtojums bez sānslīpuma ir pieļaujams ar noteikumu, ka tas ir tikai īsos posmos, kas nepārsniedz 50 metrus. |
| --- | --- |

—

pārmiju un krustojumu posmos, kur braukšanas ātrums ir lielāks par 200 km/h un mazāks par 250 km/h vai vienāds ar to, sliežu izkārtojums bez sānslīpuma ir pieļaujams ar noteikumu, ka tas ir tikai īsos posmos, kas nepārsniedz 50 metrus.

4.2.12.   Pārmijas un krustojumi

4.2.12.1.   Noteikšanas un bloķēšanas līdzekļi

Sānceļu pārmiju un krustpārmiju asmeņus un kustīgās serdes aprīko ar bloķēšanas līdzekļiem.

Sānceļu pārmiju un krustpārmiju asmeņus un kustīgās serdes aprīko ar noteikšanas līdzekļiem, lai kustīgie elementi būtu to pareizā pozīcijā un bloķēti.

4.2.12.2.   Kustīgu seržu izmantojums

Pārmijas un krustojumi jaunbūvējamās ātrgaitas satiksmes līnijās ar kustības ātrumu, kas ir lielāks par 280 km/h vai ir vienāda ar to, ir ar kustīgām serdēm. Turpmāk būvējamos ātrgaitas līniju posmos un to savienotājlīnijās, kas paredzētas kustības ātrumam līdz 280 km/h, var izmantot pārmijas un krustojumus ar fiksētām pārmiju sliedēm.

4.2.12.3.   Ģeometriskie parametri

Šajā SITS sadaļā ir minētas ekspluatācijas robežvērtības, lai nodrošinātu atbilstību ātrgaitas ritošā sastāva SITS definētā riteņpāra ģeometriskajiem parametriem. Infrastruktūras pārvaldītājs saskaņo projektētās vērtības un ar apkopes plānu nodrošina, ka ekspluatācijas vērtības nepārsniedz SITS robežvērtības.

Šo piezīmi piemēro visiem turpmāk noteiktajiem parametriem.

Ģeometrisko parametru definīcija ir atrodama šīs SITS E pielikumā.

Šo pārmiju un krustojumu tehniskie parametri atbilst turpmāk minētām prasībām.

I, II un III kategorijas līnijas

Ir jāievēro visi turpmāk minētie parametri.

| 1. | Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: maksimums 1 380 mm ekspluatācijā. Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs var pierādīt, ka pārmijas palaišanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi. Šajā gadījumā piemēro valsts noteikumus. |
| --- | --- |

1.

Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība pārmijās: maksimums 1 380 mm ekspluatācijā. Šo vērtību var palielināt, ja infrastruktūras pārvaldītājs var pierādīt, ka pārmijas palaišanas un bloķēšanas sistēma ir noturīga pret riteņpāra sānspēka ietekmi. Šajā gadījumā piemēro valsts noteikumus.

| 2. | Parastu krustojumu stacionāro seržu aizsarga minimālā vērtība, ko mēra 14 mm zem darba virsmas un teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgi atpakaļ no faktiskā serdes punkta (RP) saskaņā ar diagrammā redzamo: 1 392 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

2.

Parastu krustojumu stacionāro seržu aizsarga minimālā vērtība, ko mēra 14 mm zem darba virsmas un teorētiskajā atsauces līnijā attiecīgi atpakaļ no faktiskā serdes punkta (RP) saskaņā ar diagrammā redzamo: 1 392 mm ekspluatācijā.

| 3. | Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība krustojuma serdē: maksimums 1 356 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

3.

Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība krustojuma serdē: maksimums 1 356 mm ekspluatācijā.

| 4. | Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība pārbaudes/spārna ieejā: maksimums 1 380 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

4.

Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība pārbaudes/spārna ieejā: maksimums 1 380 mm ekspluatācijā.

| 5. | Minimālais riteņu uzmalu vadotnes attālums: 38 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

5.

Minimālais riteņu uzmalu vadotnes attālums: 38 mm ekspluatācijā.

| 6. | Maksimāli pieļaujamais nekontrolētais garums: nekontrolētais garums ir līdzvērtīgs vienam no deviņiem (tga=0,11, a=6o20’) platleņķa krustojumiem ar vismaz 45 mm paaugstinātu vadošo sliedi un saistīts ar riteni, kura minimālais diametrs ir 330 mm, taisnos maršrutos. |
| --- | --- |

6.

Maksimāli pieļaujamais nekontrolētais garums: nekontrolētais garums ir līdzvērtīgs vienam no deviņiem (tga=0,11, a=6o20’) platleņķa krustojumiem ar vismaz 45 mm paaugstinātu vadošo sliedi un saistīts ar riteni, kura minimālais diametrs ir 330 mm, taisnos maršrutos.

o

| 7. | Minimālais riteņu uzmalu vadotnes dziļums: minimums 40 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

7.

Minimālais riteņu uzmalu vadotnes dziļums: minimums 40 mm ekspluatācijā.

| 8. | Pretsliedes maksimālais paaugstinājums: 70 mm ekspluatācijā. |
| --- | --- |

8.

Pretsliedes maksimālais paaugstinājums: 70 mm ekspluatācijā.

4.2.13.   Sliežu izturība

Sliedēm, tostarp pārmijām un krustojumiem, un to sastāvdaļām normālos ekspluatācijas apstākļos, kā arī apstākļos pēc apkopes, jāiztur vismaz šādi spēki:

| — | vertikālās slodzes, |
| --- | --- |

—

vertikālās slodzes,

| — | garenvirziena slodzes, |
| --- | --- |

—

garenvirziena slodzes,

| — | sānslodzes, |
| --- | --- |

—

sānslodzes,

kas definētas turpmāk minētajos punktos.

4.2.13.1.   I kategorijas līnijas

Vertikālās slodzes

Sliežu ceļam, tai skaitā pārmijām un krustojumiem, jāiztur vismaz šādi spēki, kas definēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS:

| — | maksimālā pieļaujamā statiskā asslodze, |
| --- | --- |

—

maksimālā pieļaujamā statiskā asslodze,

| — | maksimālā dinamiskā slodze uz riteni, |
| --- | --- |

—

maksimālā dinamiskā slodze uz riteni,

| — | maksimālais kvazistatiskais spēks uz riteni. |
| --- | --- |

—

maksimālais kvazistatiskais spēks uz riteni.

Garenvirziena slodzes

Sliežu ceļiem, tai skaitā pārmijām un krustojumiem, jāiztur vismaz turpmāk minētie spēki:

| a) | Garenspēki, kas rodas no vilces un bremzēšanas spēkiem.
  Šie spēki ir definēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

a)

Garenspēki, kas rodas no vilces un bremzēšanas spēkiem.

Šie spēki ir definēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

| b) | Temperatūras garenspēki, kas rodas no temperatūras izmaiņām sliedē.
  Sliežu ceļu būvē, lai samazinātu sliežu ceļa deformācijas iespēju temperatūras garenspēku iedarbības dēļ, kas rodas no temperatūras izmaiņām sliedē, ņemot vērā:






  — | temperatūras izmaiņas, kas rodas vietējo vides apstākļu ietekmē; |
| --- | --- | --- |

b)

Temperatūras garenspēki, kas rodas no temperatūras izmaiņām sliedē.

Sliežu ceļu būvē, lai samazinātu sliežu ceļa deformācijas iespēju temperatūras garenspēku iedarbības dēļ, kas rodas no temperatūras izmaiņām sliedē, ņemot vērā:

—

temperatūras izmaiņas, kas rodas vietējo vides apstākļu ietekmē;

| — | temperatūras izmaiņas, kas rodas bremžu sistēmas lietošanas dēļ, kurās kinētisko enerģiju izkliedē, paaugstinot sliedes temperatūru. |
| --- | --- |

—

temperatūras izmaiņas, kas rodas bremžu sistēmas lietošanas dēļ, kurās kinētisko enerģiju izkliedē, paaugstinot sliedes temperatūru.

| c) | Garenspēki sakarā ar konstrukciju un sliežu ceļu mijiedarbi.
  Sliežu ceļa projektā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.4. punktu ņem vērā konstrukcijas un sliežu ceļa apvienotu reakciju uz dažādām darbībām. |
| --- | --- |

c)

Garenspēki sakarā ar konstrukciju un sliežu ceļu mijiedarbi.

Sliežu ceļa projektā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.4. punktu ņem vērā konstrukcijas un sliežu ceļa apvienotu reakciju uz dažādām darbībām.

Visās Eiropas ātrgaitas dzelzceļu tīkla līnijās infrastruktūras pārvaldītājs ļauj izmantot bremžu sistēmas, kurās kinētisko enerģiju izkliedē, paaugstinot sliedes temperatūru pēkšņai bremzēšanai, bet tas var arī aizliegt šo lietojumu dienesta bremzēšanai.

Ja infrastruktūras pārvaldītājs atļauj izmantot bremžu sistēmas, kurās kinētisko enerģiju izkliedē, paaugstinot sliedes temperatūru dienesta bremzēšanai, ievēro šādas prasības:

| — | attiecīgās līnijas posmam infrastruktūras pārvaldītājs nosaka visu veidu ierobežojumus maksimālajam bremzēšanas garenspēkam uz sliežu ceļu, kas ir mazāks par ātrgaitas ritošā sastāva SITS pieļauto; |
| --- | --- |

—

attiecīgās līnijas posmam infrastruktūras pārvaldītājs nosaka visu veidu ierobežojumus maksimālajam bremzēšanas garenspēkam uz sliežu ceļu, kas ir mazāks par ātrgaitas ritošā sastāva SITS pieļauto;

| — | visu veidu ierobežojumos maksimālajam bremzēšanas garenspēkam uz sliežu ceļu ir ņemti vērā vietējie klimatiskie apstākļi (2) un paredzētais bremžu atkārtotas lietošanas reižu skaits. |
| --- | --- |

—

visu veidu ierobežojumos maksimālajam bremzēšanas garenspēkam uz sliežu ceļu ir ņemti vērā vietējie klimatiskie apstākļi (2) un paredzētais bremžu atkārtotas lietošanas reižu skaits.

2

Šos nosacījumus publicē infrastruktūras reģistrā.

Sānslodzes

Sliežu ceļiem, tai skaitā pārmijām un krustojumiem, jāiztur vismaz:

| — | maksimālais kopējais dinamiskais sānspēks, ar kādu riteņpāris iedarbojas uz sliežu ceļu sliedes pacēluma nekompensēta sānu paātrinājuma dēļ, kas ir definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS:
  (ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN
  P ir maksimālā statiskā ass slodze (kN) ritošajam sastāvam, ko atļauts izmantot līnijā (dienesta vilcieni, ātrgaitas un pārējie vilcieni). Šis ierobežojums saistīts ar sāniskas nobīdes risku sliežu ceļiem ar balasta slāni, iedarbojoties dinamiskiem sānspēkiem; |
| --- | --- |

—

maksimālais kopējais dinamiskais sānspēks, ar kādu riteņpāris iedarbojas uz sliežu ceļu sliedes pacēluma nekompensēta sānu paātrinājuma dēļ, kas ir definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS:

(ΣΥ2m)lim = 10 + (P/3) kN

2m

lim

P ir maksimālā statiskā ass slodze (kN) ritošajam sastāvam, ko atļauts izmantot līnijā (dienesta vilcieni, ātrgaitas un pārējie vilcieni). Šis ierobežojums saistīts ar sāniskas nobīdes risku sliežu ceļiem ar balasta slāni, iedarbojoties dinamiskiem sānspēkiem;

| — | kvazistatisks vadošais spēks Yqst līkumos un pārmijas, un krustojumi, kas definēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS. |
| --- | --- |

—

kvazistatisks vadošais spēks Yqst līkumos un pārmijas, un krustojumi, kas definēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

qst

4.2.13.2.   II un III kategorijas līnijas

Vilcienu, kas neatbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, valsts noteikumos noteiktās ekspluatācijas prasības ir pietiekamas, lai nodrošinātu sliežu ceļa izturību pret savstarpēji izmantojamas satiksmes slodzēm.

4.2.14.   Satiksmes slodze uz konstrukcijām

I, II un III kategorijas līnijas

4.2.14.1.   Vertikālās slodzes

Konstrukcijām jābūt veidotām tā, lai izturētu vertikālās slodzes saskaņā ar šādiem slodzes modeļiem, kas definēti EN 1991-2:2003:

| — | slodzes modelis 71, kas noteikts EN 1991-2:2003 6.3.2. punkta 2. apakšpunktā; |
| --- | --- |

—

slodzes modelis 71, kas noteikts EN 1991-2:2003 6.3.2. punkta 2. apakšpunktā;

| — | slodzes modelis SW/0 vienlaidu tiltiem, kas noteikts EN 1991-2:2003 6.3.3. punkta 3. apakšpunktā. |
| --- | --- |

—

slodzes modelis SW/0 vienlaidu tiltiem, kas noteikts EN 1991-2:2003 6.3.3. punkta 3. apakšpunktā.

Slodzes modeļus reizina ar faktoru alfa (α), kas noteikts EN 1991-2:2003 6.3.2. punkta 3. apakšpunktā un 6.3.3. punkta 5. apakšpunktā. α vērtība ir vienāda ar 1 vai lielāka par to.

Slodzes modeļu iedarbību uz slodzi sekmē dinamiskais faktors fi (Φ), kas noteikts EN 1991-2:2003 6.4.3. punkta 1. apakšpunktā un 6.4.5.2. punkta 2. apakšpunktā.

Maksimālā tilta klājuma vertikālā novirze nepārsniedz EN 1990:2001 A2 pielikumā noteiktās vērtības.

4.2.14.2.   Dinamiskā analīze

Dinamiskās tiltu analīzes nepieciešamība ir noteikta saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.4.4. iedaļu.

Nepieciešamības gadījumā dinamisko analīzi veic ar slodzes modeli HSLM saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.4.6.1.1. punkta 3., 4., 5. un 6. apakšpunktu. Analīzē aplūko ātrumus, kas noteikti EN 1991-2:2003 6.4.6.2. punkta 1. apakšpunktā.

Maksimāli pieļaujamās augstākās tilta klājuma paātrinājuma projektētās vērtības, kuras aprēķina gar sliežu ceļa līniju, nepārsniedz vērtības, kas noteiktas EN 1990:2002 A2. pielikumā. Tiltu projektos ir ņemtas vērā vai nu vertikālo slodžu, kas minētas 4.2.14.1. punktā, vai slodzes modeļa HSLM visnelabvēlīgākā ietekme saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.4.6.5. punkta 3. apakšpunktu.

4.2.14.3.   Centrbēdzes spēki

Ja sliežu ceļš uz tilta ir izliekts visā tilta garumā vai tikai tā daļā, saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.1. punkta 4. apakšpunktu konstrukciju projektā ņem vērā centrbēdzes spēkus.

4.2.14.4.   Sānsvārstību spēki

Sānsvārstību spēkus ņem vērā konstrukciju projektā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.2. punkta 2. un 3. apakšpunktu. To piemēro gan taisnam, gan arī izliektam sliežu ceļam.

4.2.14.5.   Darbības sakarā ar vilci un bremzēšanu (garenvirziena slodzes)

Vilces un bremzēšanas spēkus ņem vērā konstrukciju projektā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.3. punkta 2., 4., 5. un 6. apakšpunktu. Vilces un bremzēšanas spēku virzienā jāņem vērā uz katra sliežu ceļa pieļaujamie braukšanas virzieni.

Piemērojot 6.5.3. punkta 6. apakšpunktu, jāņem vērā maksimālā vilciena masa (1 000 tonnu).

4.2.14.6.   Garenspēki sakarā ar konstrukciju un sliežu ceļu mijiedarbi

Konstrukciju projektā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.5.4. punktu ņem vērā konstrukcijas un sliežu ceļa apvienotu reakciju uz dažādām darbībām.

4.2.14.7.   Garām braucošo vilcienu aerodinamiskā iedarbība uz blakus sliežu ceļam esošajām konstrukcijām

Aerodinamisko iedarbību no garām braucošiem vilcieniem ņem vērā saskaņā ar EN 1991-2:2003 6.6. iedaļu.

4.2.14.8.   EN1991-2:2003 prasību piemērošana

Šajā SITS minētās EN 1991-2:2003 prasības piemēro saskaņā ar valsts pielikumu, ja vien tāds ir.

4.2.15.   Vispārējs sliežu stingrums

I, II un III kategorijas līnijas

Sliežu stingruma kā pilnīgas sistēmas prasības ir atklāts punkts.

Sliežu stiprinājumu maksimālā stingruma prasības ir noteiktas 5.3.2. iedaļā.

4.2.16.   Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.16.1.   Vispārējas prasības

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos un apakšzemes konstrukcijās gar vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS un kas paredzēts braukšanai specifiskā tunelī, nepārsniedz 10 kPa laikposmā, kad vilciens izbrauc caur tuneli maksimāli pieļautajā ātrumā.

I kategorijas līnijas

Tuneļa šķērsgriezumu nosaka tā, lai tas atbilstu iepriekš norādītajām maksimālajām spiediena svārstībām, ņemot vērā visus tos satiksmes līdzekļu veidus, kas, paredzams, brauks tunelī maksimālajā ātrumā, kādā attiecīgie transportlīdzekļi var braukt caur tuneli.

II un III kategorijas līnijas

II un III kategorijas līnijas

Šajās līnijās ievēro iepriekš norādītās maksimāli noteiktās spiediena svārstības.

Ja tunelis nav pārveidots, lai ievērotu spiediena robežvērtības, ātrumu samazina līdz spiediena robežvērtību ievērošanai.

4.2.16.2.   Virzuļa efekts apakšzemes stacijās

Atmosfēras spiediena svārstības var būt noslēgtās telpās, pa kurām notiek vilcienu kustība, un citās telpās stacijā, radot spēcīgas pasažieriem nepanesamas gaisa plūsmas.

Tā kā katrai apakšzemes stacijai ir savas īpatnības, šīs iedarbības lieluma noteikšanai nav vienotu noteikumu. Tāpēc galveno vērību veltī konstrukcijas īpatnību izpētei, izņemot gadījumus, kad stacijas telpas iespējams nodalīt no telpām, kas pakļautas spiediena svārstībām, izmantojot tiešas izejas atmosfērā, kuru šķērsgriezums ir vismaz puse no tuneļa šķērsgriezuma.

4.2.17.   Sānvēja iedarbība

Savstarpēji izmantojama ritekļa konstrukcija ir tāda, kas nodrošina noteiktu stabilitātes līmeni pret sānvēju, kurš definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS, izmantojot raksturīgu vēja plūsmu atsauces kopumu.

Līnija ir savstarpēji izmantojama no sānvēja viedokļa, ja savstarpēji izmantojams vilciens, kas brauc pa šo līniju viskritiskākajos ekspluatācijas apstākļos, ir nodrošināts pret sānvēja iedarbību.

Sasniedzamais sānvēja drošības mērķis un atbilstības nodrošināšanas noteikumi ir saskaņā ar valsts standartiem. Atbilstības nodrošināšanas noteikumos ir ņemtas vērā raksturīgas vēja plūsmas, kas definētas ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Ja drošības mērķa izpildi nevar nodrošināt bez aizsardzības pasākumiem vai nu ģeogrāfiskā izvietojuma dēļ, vai citu līnijas īpatnību dēļ, infrastruktūras pārvaldītājs veic vajadzīgos pasākumus sānvēja drošības līmeņa saglabāšanai, piemēram,

| — | šādās vietās nosakot vilcienu kustības ātruma ierobežojumus, kas var būt pagaidu ierobežojumi laikposmā, kad iespējamas vētras, |
| --- | --- |

—

šādās vietās nosakot vilcienu kustības ātruma ierobežojumus, kas var būt pagaidu ierobežojumi laikposmā, kad iespējamas vētras,

| — | uzstādot iekārtas šāda līnijas posma aizsardzībai pret sānvēja iedarbību, |
| --- | --- |

—

uzstādot iekārtas šāda līnijas posma aizsardzībai pret sānvēja iedarbību,

vai citiem atbilstošiem līdzekļiem. Tad, lai sasniegtu drošības mērķi, norāda veiktos pasākumus.

4.2.18.   Elektriski parametri

Prasības aizsardzībai pret elektrotraumām ir noteiktas ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Sliežu ceļš nodrošina signalizācijas strāvai, ko izmanto vilcienu detektoros, nepieciešamo izolāciju. Minimālajai elektriskai pretestībai ir jābūt 3 Ωkm. Infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt augstāku pretestību, jo dažās vadības, kontroles un signalizācijas sistēmās tāda ir nepieciešama. Ja izolāciju nodrošina sliežu piestiprināšanas sistēma, tiek uzskatīts, ka šo prasību izpildi nodrošina atbilstība šīs SITS 5.3.2. iedaļai.

4.2.19.   Troksnis un vibrācijas

To projektu ietekmē uz vidi, kas saistīti ar līniju, kura ir īpaši būvēta ātrgaitas vilcieniem vai tiek modernizēta ātrgaitas vilcieniem, ņem vērā to vilcienu trokšņa emisijas raksturlielumus, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS to maksimāli pieļaujamajā vietējā ātrumā.

Pētījumā arī ņem vērā citus vilcienus, kas brauc pa šo līniju, faktisko sliežu kvalitāti (3) un topoloģiskos un ģeogrāfiskos ierobežojumus.

3

Paredzamie vibrācijas līmeņi gar jaunu vai modernizētu infrastruktūru, braucot garām ātrgaitas ritošā sastāva SITS atbilstošiem vilcieniem, nepārsniedz valsts noteikumos definētos.

4.2.20.   Peroni

4.2.20. iedaļas prasības piemēro tikai peroniem, pie kuriem pieturēs ātrgaitas ritošā sastāva SITS atbilstoši vilcieni komercekspluatācijas laikā.

4.2.20.1.   Pieeja peronam

I kategorijas līnijas

Stacijas peronus nebūvē blakus sliežu ceļiem, kur vilcieni var braukt ar ātrumu ≥ 250 km/h.

II un III kategorijas līnijas

Pasažieru piekļuve peroniem, kas atrodas blakus sliežu ceļiem, kur vilcieni var braukt ar ātrumu ≥ 250 km/h, ir pieļaujama tikai tad, kad vilcienam paredzēta apstāšanās.

Salas perona gadījumā, kad uz šāda perona atrodas pasažieri, vilciena ātrumu pusē, kurā tas nepietur, samazina zem 250 km/h.

4.2.20.2.   Perona lietderīgais garums

I, II un III kategorijas līnijas

Perona lietderīgais garums ir tās perona daļas maksimālais vienlaidu garums, pie kuras vilciens apstāsies normālos ekspluatācijas apstākļos.

Pasažieriem pieejamais peronu lietderīgais garums ir vismaz 400 m, ja vien šīs SITS 7.3. iedaļā nav paredzēts citādi.

4.2.20.3.   Perona lietderīgais platums

Pieejamība peronam ir atkarīga no brīvas telpas starp šķēršļiem un perona malu. Tā ir paredzēta:

| — | kā vieta, kur cilvēki gaida uz perona bez pārāk liela pūļa veidošanās riska; |
| --- | --- |

—

kā vieta, kur cilvēki gaida uz perona bez pārāk liela pūļa veidošanās riska;

| — | kā vieta, kur cilvēki izkāpj no vilcieniem, nesaduroties ar šķēršļiem; |
| --- | --- |

—

kā vieta, kur cilvēki izkāpj no vilcieniem, nesaduroties ar šķēršļiem;

| — | kā vieta, kur izvieto cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām iekāpšanas palīglīdzekļus; |
| --- | --- |

—

kā vieta, kur izvieto cilvēku ar ierobežotām pārvietošanās spējām iekāpšanas palīglīdzekļus;

| — | attālums no perona malas, kur cilvēkiem jāstāv, lai būtu pasargāti no garām braucošu vilcienu aerodinamiskās ietekmes (“bīstamā zona”). |
| --- | --- |

—

attālums no perona malas, kur cilvēkiem jāstāv, lai būtu pasargāti no garām braucošu vilcienu aerodinamiskās ietekmes (“bīstamā zona”).

Kamēr nav vienošanās par parametriem saistībā ar perona pieejamību personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām un aerodinamisko iedarbību, perona lietderīgais platums paliek atklāts punkts, un tāpēc piemērojami valsts noteikumi.

4.2.20.4.   Perona augstums

I, II un III kategorijas līnijas

Nominālais perona augstums virs darba plaknes ir vai nu 500 mm, vai 760 mm, ja vien 7.3. iedaļā nav minēts citādi.

Sliežu ceļa un perona nominālās relatīvās pozicionēšanas pielaides perpendikulāri rites virsmai ir -30 mm/+ 0 mm.

4.2.20.5.   Attālums no sliežu ceļu asīm

No nominālā augstumā esošām perona malām nominālo attālumu L no sliežu ceļu asīm paralēli rites virsmai iegūst no šādas formulas:

Formula

Ja R ir sliežu ceļa rādiuss metros un g – sliežu ceļa platums milimetros.

R

g

Šo attālumu ievēro no augstuma, kas lielāks par 400 mm virs rites virsmas.

Perona malu pozicionēšanas vai to tehniskās apkopes pielaides pieņem tā, lai attālums L nekādos apstākļos netiktu samazināts, kā arī netiktu palielināts par vairāk kā 50 mm.

4.2.20.6.   Sliežu izvietojums gar peroniem

I kategorijas līnijas

Sliežu ceļam blakus peroniem ieteicams būt ar taisnu konstrukciju, bet nekur nevar būt ar mazāku rādiusu nekā 500 m.

II un III kategorijas līnijas

Ja 4.2.20.4. punktā raksturotās vērtības nav iespējamas sliežu konstrukcijas dēļ (t. i.., R<500 m), perona malu augstumu un attālumu projektē ar vērtībām, kas atbilst konstrukcijai un noteikumiem par platumu, kas minēti 4.2.3. punktā.

4.2.20.7.   Elektrotraumu novēršana uz peroniem

I, II un III kategorijas līnijas

Elektrotraumu novēršana uz peroniem paredzēta ātrgaitas energoapgādes SITS noteikumos saistībā ar kontaktlīniju sistēmu aizsardzības noteikumiem.

4.2.20.8.   Raksturlielumi, kas saistīti ar piekļuvi, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

I, II un III kategorijas līnijas

Prasības attiecībā uz piekļuvi, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām, ir noteiktas SITS “Personas ar ierobežotām pārvietošanās spējām”.

4.2.21.   Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

Vispārējas ugunsdrošības prasības ir noteiktas citās direktīvās, piem., 1988. gada 21. decembra Direktīvā 89/106/EEK.

Prasības drošībai dzelzceļa tuneļos ir noteiktas SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”.

4.2.22.   Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās

Lai ierobežotu autotransporta līdzekļu un vilcienu sadursmju risku, I kategorijas ātrgaitas satiksmes līnijās nedrīkst būt autotransportam paredzēto pārbrauktuvju. II un III kategorijas līnijām piemēro valsts noteikumus.

Uz pārējiem pasākumiem, lai novērstu personu, dzīvnieku un transportlīdzekļu piekļuvi vai nevēlamu iekļūšanu dzelzceļa infrastruktūras objektos.

4.2.23.   Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas

4.2.23.1.   Brīva vieta gar sliežu ceļiem

I kategorijas līnijām blakus visiem sliežu ceļiem, pa kuriem kursē ātrgaitas vilcieni, ir brīva vieta, ko paredz pasažieru izsēdināšanai no vilciena pretējā pusē sliežu ceļiem, ja pa tiem vilciena evakuācijas laikā notiek satiksme. Ja sliežu ceļi ir novietoti uz inženierbūvēm, blakus sliežu ceļam esošajai brīvajai vietai ir jābūt norobežotai ar drošības barjeru, lai novērstu pasažieru nenokrišanu no būves, tiem izkāpjot.

II un III kategorijas līnijās šādu brīvu vietu izveido visur, kur tas praktiski iespējams. Ja tas ir neiespējami, par šādu situāciju informē dzelzceļa uzņēmumus, izdarot attiecīgās norādes konkrētās līnijas infrastruktūras reģistrā.

4.2.23.2.   Evakuācijas pārejas tuneļos

Prasības evakuācijas pārejām tuneļos ir noteiktas SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”.

4.2.24.   Attāluma rādītāji

Gar sliežu ceļu ik pa brīdim uzstāda attāluma rādītājus. Attāluma rādītāji ir saskaņā ar valsts noteikumiem.

4.2.25.   Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu

4.2.25.1.   Garums

Trakcijas ceļiem, pa kuriem brauks vilcieni, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, ir pietiekams izmantojamais garums, lai pa tiem brauktu šie vilcieni.

4.2.25.2.   Kāpumi un kritumi

Vilcienu novietošanai stāvēšanai paredzēto šķirotavu ceļu kāpumi un kritumi nedrīkst pārsniegt 2,5 mm/m.

4.2.25.3.   Līknes rādiuss

Uz sliežu ceļiem, pa kuriem vilcienu ātrgaitas ritošā sastāva SITS atbilstošu vilcienu kustība notiek tikai nelielā ātrumā (staciju ceļi un sānceļi, depo ceļi un trakcijas ceļi), minimālais projektētais horizontālais rādiuss ir ne mazāks par 150 m. Sliežu ceļa horizontālo lāgojumu, ko veido līknes un izliekuma līknes pretējā virzienā, projektē ar rādiusu, kas lielāks par 190 m.

Ja jebkuras līknes rādiuss ir mazāks par 190 m vai vienāds ar to, starp līknēm paredz vismaz 7 m taisna sliežu ceļa.

Vertikālo lāgošanas profilu līknes rādiuss trakcijas un manevru ceļos nedrīkst būt mazāks par 600 m pacēluma virsotnē un ne mazāks par 900 mm ieplakā.

Ekspluatācijas vērtību tehniskās apkopes veidi ir noteikti apkopes plānā.

4.2.26.   Vilcienu apkalpes stacionārās iekārtas

4.2.26.1.   Tualetes iztukšošana

Ja paredzēts izmantot mobilās tualetes iztukšošanas iekārtas, minimālajam attālumam līdz blakus esošajam sliežu ceļam ir jābūt vismaz 6 m, un ir jāparedz vieta, pa kuru pārvietoties minētajai iekārtai.

Stacionāru tualešu iztukšošanas iekārta atbilst hermētiskas tualetes sistēmas raksturlielumiem, kas minēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

4.2.26.2.   Vilciena ārējās tīrīšanas iekārtas

Ja tiek lietotas mazgāšanas mašīnas, tām jāspēj no ārpuses tīrīt vienstāva vai divstāvu vilcienus, kuru augstuma parametri ir šādi:

| — | no 1 000 līdz 3 500 mm vienstāva vilcienam; |
| --- | --- |

—

no 1 000 līdz 3 500 mm vienstāva vilcienam;

| — | no 500 līdz 4 300 mm divstāvu vilcieniem. |
| --- | --- |

—

no 500 līdz 4 300 mm divstāvu vilcieniem.

Ir jānodrošina iespēja vilcieniem izbraukt cauri mazgātuvei ar ātrumu no 2 līdz 6 km/h.

4.2.26.3.   Ūdens krājumu atjaunošanas iekārta

Stacionāra ūdens apgādes iekārta savstarpējās izmantojamības dzelzceļa tīklā tiek apgādāta ar dzeramo ūdeni saskaņā ar Direktīvu 98/83/EK.

Iekārtas ekspluatācijas režīms nodrošina, ka ūdens, ko piegādā pēdējā šīs iekārtas stacionārās daļas posmā, atbilst kvalitātei, kāda noteikta ar šo direktīvu.

4.2.26.4.   Smilšu atjaunošanas iekārta

Stacionāra smilšu atjaunošanas iekārta atbilst smilšu sistēmas raksturlielumiem, kas minēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Iekārta nodrošina smiltis, kā paredzēts ātrgaitas vilciena vadības iekārtu un signalizācijas SITS.

4.2.26.5.   Degvielas uzpilde

Degvielas uzpildes iekārta atbilst degvielas sistēmas raksturlielumiem, kas minēti ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Iekārta piegādā degvielu, kas minēta ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

4.2.27.   Balasta nopūšana

Atklāts punkts.

4.3.   Saskarņu funkcionālā un tehniskā specifikācija

No tehniskās savietojamības viedokļa infrastruktūras apakšsistēmas saskarnes ar pārējām apakšsistēmām ir šādas:

4.3.1   Saskarnes ar ritošā sastāva apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS | Atsauces uz ātrgaitas ritošā sastāva SITS |
| --- | --- | --- |
| Būvju gabarīts
  Infrastruktūras gabarīts | 4.2.3. | Minimālais infrastruktūras gabarīts |

Saskarne

Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS

Atsauces uz ātrgaitas ritošā sastāva SITS

Būvju gabarīts

Infrastruktūras gabarīts

4.2.3.

Minimālais infrastruktūras gabarīts

| 4.2.3.1. | Kinemātiskais gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kinemātiskais gabarīts

| 4.2.3.3. | Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē stacionārās vilciena uzraudzības sistēmas |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Ritošā sastāva parametri, kas ietekmē stacionārās vilciena uzraudzības sistēmas

Kāpumi un kritumi

| 4.2.5. | Maksimālie kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.5.

Maksimālie kāpumi un kritumi

| 4.2.3.6. | Maksimālie kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.3.6.

Maksimālie kāpumi un kritumi

| 4.2.4.7. | Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā |
| --- | --- |

4.2.4.7.

Bremžu darbības efektivitāte stāvā slīpumā

Minimālais rādiuss

| 4.2.6. | Minimālais līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.6.

Minimālais līknes rādiuss

| 4.2.8. | Ārējās sliedes pacēluma deficīts |
| --- | --- |

4.2.8.

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

| 4.2.3.7. | Minimālais līkuma rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.7.

Minimālais līkuma rādiuss

Ekvivalents koniskums

| 4.2.9. | Ekvivalents koniskums |
| --- | --- |

4.2.9.

Ekvivalents koniskums

| 4.2.11. | Sliežu ieslīpums |
| --- | --- |

4.2.11.

Sliežu ieslīpums

| 5.3.1.1. | Sliežu galviņas profils |
| --- | --- |

5.3.1.1.

Sliežu galviņas profils

| 4.2.3.4. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības; |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības;

| 4.2.3.4.7. | Riteņu profilu projektētie izmēri |
| --- | --- |

4.2.3.4.7.

Riteņu profilu projektētie izmēri

Sliežu izturība

| 4.2.13. | Sliežu izturība |
| --- | --- |

4.2.13.

Sliežu izturība

| 4.2.3.2. | Statiskā asslodze |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Statiskā asslodze

| 4.2.4.5. | Induktīvās bremzes |
| --- | --- |

4.2.4.5.

Induktīvās bremzes

Sliežu ceļa ģeometrija, no kuras raksturlielumiem atkarīgi piekares ekspluatācijas nosacījumi

| 4.2.10. | Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.10.

Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi

| 4.2.3.4. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības; |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības;

| 4.2.3.4.7. | Riteņu profilu projektētie izmēri |
| --- | --- |

4.2.3.4.7.

Riteņu profilu projektētie izmēri

Riteņpāra ģeometriskā atbilstība pārmijām un krustojumiem

| 4.2.12.3. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

4.2.12.3.

Pārmijas un krustojumi

| 4.2.3.4. | Ritošā sastāva dinamiskās īpašības; |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Ritošā sastāva dinamiskās īpašības;

| 4.2.3.4.7. | Riteņu profilu projektētie izmēri |
| --- | --- |

4.2.3.4.7.

Riteņu profilu projektētie izmēri

Nekustīgu šķēršļu un vilcienu savstarpēja aerodinamiskā iedarbība, un divu garāmbraucošu vilcienu savstarpēja aerodinamiskā iedarbība

| 4.2.4. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.4.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

| 4.2.14.7. | Garām braucošu vilcienu aerodinamiskā iedarbība uz blakus sliežu ceļam esošajām konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.14.7.

Garām braucošu vilcienu aerodinamiskā iedarbība uz blakus sliežu ceļam esošajām konstrukcijām

| 4.2.6.2. | Vilciena aerodinamiskās slodzes āra apstākļos |
| --- | --- |

4.2.6.2.

Vilciena aerodinamiskās slodzes āra apstākļos

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

| 4.2.16. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.16.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

| 4.2.6.4. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.6.4.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

Sānvējš

| 4.2.17. | Sānvēja iedarbība |
| --- | --- |

4.2.17.

Sānvēja iedarbība

| 4.2.6.3. | Sānvējš |
| --- | --- |

4.2.6.3.

Sānvējš

Pieejamība

| 4.2.20.4. | Perona augstums, |
| --- | --- |

4.2.20.4.

Perona augstums,

| 4.2.20.5. | (attālums no sliežu ceļu ass) |
| --- | --- |

4.2.20.5.

(attālums no sliežu ceļu ass)

| 4.2.20.2. | Perona lietderīgais garums |
| --- | --- |

4.2.20.2.

Perona lietderīgais garums

| 4.2.2.4.1. | Pieeja (atklāts punkts) |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

Pieeja (atklāts punkts)

| 4.2.2.6. | Mašīnista kabīne |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Mašīnista kabīne

| 4.2.3.5. | Maksimālais vilciena garums |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Maksimālais vilciena garums

Peroni

| 4.2.20.8. | (Raksturlielumi, kas saistīti ar PRM pieeju) |
| --- | --- |

4.2.20.8.

(Raksturlielumi, kas saistīti ar PRM pieeju)

| 4.2.20.4. | (Perona augstums) |
| --- | --- |

4.2.20.4.

(Perona augstums)

| 4.2.20.5. | (Attālums no sliežu ceļu ass) |
| --- | --- |

4.2.20.5.

(Attālums no sliežu ceļu ass)

| 4.2.7.8. | Personu ar ierobežotām pārvietošanas spējām pārvadāšana |
| --- | --- |

4.2.7.8.

Personu ar ierobežotām pārvietošanas spējām pārvadāšana

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

| 4.2.21. | Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos |
| --- | --- |

4.2.21.

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

| 4.2.7.2. | Ugunsdrošība |
| --- | --- |

4.2.7.2.

Ugunsdrošība

| 4.2.7.12. | Īpaša specifikācija tuneļiem |
| --- | --- |

4.2.7.12.

Īpaša specifikācija tuneļiem

Trakcijas ceļi/vietas ar ļoti zemu ātrumu (minimālais rādiuss)

| 4.2.25. | Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu |
| --- | --- |

4.2.25.

Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu

| 4.2.3.7. | Minimālais līkuma rādiuss |
| --- | --- |

4.2.3.7.

Minimālais līkuma rādiuss

Vilcienu apkalpes stacionāras iekārtas

4.2.26.

| 4.2.9. | Apkope |
| --- | --- |

4.2.9.

Apkope

Balasta nopūšana

| 4.2.27. | Balasta nopūšana |
| --- | --- |

4.2.27.

Balasta nopūšana

| 4.2.3.11. | Balasta nopūšana |
| --- | --- |

4.2.3.11.

Balasta nopūšana

Darba ņēmēju aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību

| 4.4.3. | Darba ņēmēju aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību |
| --- | --- |

4.4.3.

Darba ņēmēju aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību

| 4.2.6.2.1. | Aerodinamiskā slodze uz blakus sliežu ceļam esošiem sliežu ceļa darba ņēmējiem |
| --- | --- |

4.2.6.2.1.

Aerodinamiskā slodze uz blakus sliežu ceļam esošiem sliežu ceļa darba ņēmējiem

Darba ņēmēju aizsargapģērbs

| 4.7. | Veselības un drošības nosacījumi |
| --- | --- |

4.7.

Veselības un drošības nosacījumi

| 4.2.7.4.1.1. | Galvenie lukturi |
| --- | --- |

4.2.7.4.1.1.

Galvenie lukturi

4.3.2   Saskarnes ar elektroapgādes apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS | Atsauces uz ātrgaitas energoapgādes SITS |
| --- | --- | --- |
| Elektriskie parametri | 4.2.18. | Elektriskie parametri |

Saskarne

Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS

Atsauces uz ātrgaitas energoapgādes SITS

Elektriskie parametri

4.2.18.

Elektriskie parametri

| 4.7.3. | Strāvas atgriezeniskās ķēdes aizsardzības noteikumi |
| --- | --- |

4.7.3.

Strāvas atgriezeniskās ķēdes aizsardzības noteikumi

4.3.3   Saskarnes ar vilciena vadības iekārtu un signalizācijas apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS | Atsauces uz ātrgaitas vilciena vadības iekārtu un signalizācijas SITS |
| --- | --- | --- |
| CCS iekārtām noteiktais būvju gabarīts | 4.2.3. | Minimālais infrastruktūras gabarīts |

Saskarne

Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS

Atsauces uz ātrgaitas vilciena vadības iekārtu un signalizācijas SITS

CCS iekārtām noteiktais būvju gabarīts

4.2.3.

Minimālais infrastruktūras gabarīts

| 4.2.5. | ETCS un EIRENE gaisa atstarpes saskarnes |
| --- | --- |

4.2.5.

ETCS un EIRENE gaisa atstarpes saskarnes

| 4.2.16. | Gar sliežu ceļu izvietotu kontroles un vadības signālu redzamība |
| --- | --- |

4.2.16.

Gar sliežu ceļu izvietotu kontroles un vadības signālu redzamība

Signalizācijas strāvas pārvade pa sliežu ceļu

| 4.2.18. | Elektriskie parametri |
| --- | --- |

4.2.18.

Elektriskie parametri

| 4.2.11. | Savietojamība ar vilcienu pozicionēšanas lauka iekārtām: |
| --- | --- |

4.2.11.

Savietojamība ar vilcienu pozicionēšanas lauka iekārtām:

1. pielikuma 1. papildinājums pilna pretestība starp riteņiem

Smilšu atjaunošanas iekārta

| 4.2.26.4. | Smilšu atjaunošanas iekārta |
| --- | --- |

4.2.26.4.

Smilšu atjaunošanas iekārta

A pielikuma 1. papildinājuma 4.1.4. iedaļa: smilšu kvalitāte

Induktīvu bremžu izmantojums

| 4.2.13. | Sliežu izturība |
| --- | --- |

4.2.13.

Sliežu izturība

A pielikuma 1. papildinājuma 5.2. iedaļa: Elektrisku/magnētisku bremžu izmantojums

4.3.4   Saskarnes ar ekspluatācijas apakšsistēmu

| Saskarne | Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS | Atsauces uz ātrgaitas ekspluatācijas SITS |
| --- | --- | --- |
| Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas | 4.2.23. | 4.2.1.3. | (Dokumentācija, kura nepieciešama dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav mašīnisti,) |

Saskarne

Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS

Atsauces uz ātrgaitas ekspluatācijas SITS

Blakus sliežu ceļam esoša brīva vieta pasažieriem un vilciena apkalpei evakuācijai ārpus stacijas

4.2.23.

4.2.1.3.

(Dokumentācija, kura nepieciešama dzelzceļa uzņēmuma personālam, kas nav mašīnisti,)

Darbu veikšana

4.4.1.

§ 4.2.3.6. (Darbs nelabvēlīgos ekspluatācijas apstākļos)

Dzelzceļa uzņēmumiem sniedzamie ziņojumi

4.4.2.

§ 4.2.1.2.2.2. (Mašīnistu dokumentācija)

§ 4.2.3.6. (Darbs nelabvēlīgos ekspluatācijas apstākļos)

§ 4.2.3.4.1. Satiksmes pārvaldība

I kategorijas līniju sliežu izturība (bremžu sistēma, kurā kinētisko enerģiju izkliedē, paaugstinot sliedes temperatūru)

4.2.13.1.

| 4.2.2.6.2. | Bremžu darbība |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Bremžu darbība

Profesionālā kompetence

4.6.

4.6.1.

4.3.5   Saskarnes ar SRT SITS

| Saskarne | Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS | Atsauce uz SITS “Drošība dzelzceļu tunelī” |
| --- | --- | --- |
| Tuneļa stāvokļa pārbaude | 4.5.1. | Apkopes plāns |

Saskarne

Atsauces uz ātrgaitas infrastruktūras SITS

Atsauce uz SITS “Drošība dzelzceļu tunelī”

Tuneļa stāvokļa pārbaude

4.5.1.

Apkopes plāns

| 4.5.1. | Apkopes plāns |
| --- | --- |

4.5.1.

Apkopes plāns

Avārijas pārejas

| 4.2.23.2. | Avārijas peroni tuneļos |
| --- | --- |

4.2.23.2.

Avārijas peroni tuneļos

| 4.2.2.7. | Avārijas pārejas |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Avārijas pārejas

4.4.   Ekspluatācijas noteikumi

4.4.1.   Darbu veikšana

Dažkārt, veicot plānotus darbus, uz laiku var būt jāatceļ infrastruktūras apakšsistēmas specifikācijas un tās savstarpējas izmantojamības komponenti, kas definēti SITS 4. un 5. nodaļā.

Tādā gadījumā infrastruktūras pārvaldītājs nosaka atbilstošus ārkārtas ekspluatācijas apstākļus, kas nepieciešami drošības nodrošināšanai (piem., ātruma, ass slodzes, infrastruktūras gabarīta ierobežojumus).

Piemēro šādus vispārīgus noteikumus:

| — | ārkārtas ekspluatācijas apstākļiem, kas neatbilst SITS, jābūt ar pagaidu termiņu un plānotiem, |
| --- | --- |

—

ārkārtas ekspluatācijas apstākļiem, kas neatbilst SITS, jābūt ar pagaidu termiņu un plānotiem,

| — | par šīm pagaidu atkāpēm, to ģeogrāfisko atrašanās vietu, raksturu un signalizācijas līdzekļiem informē dzelzceļa uzņēmumus, kas veic pārvadājumus pa šādu līniju. |
| --- | --- |

—

par šīm pagaidu atkāpēm, to ģeogrāfisko atrašanās vietu, raksturu un signalizācijas līdzekļiem informē dzelzceļa uzņēmumus, kas veic pārvadājumus pa šādu līniju.

Specifiski ekspluatācijas noteikumi ir atrodami ātrgaitas ekspluatācijas SITS.

4.4.2.   Dzelzceļa uzņēmumiem sniedzamie paziņojumi

Infrastruktūras pārvaldītājs informē dzelzceļa uzņēmumus par infrastruktūrai noteiktajiem pagaidu rakstura ekspluatācijas ierobežojumiem, kas var būt jānosaka neparedzamu gadījumu rezultātā.

4.4.3.   Darbinieku aizsardzība pret aerodinamisko iedarbību

Infrastruktūras pārvaldītājs nosaka līdzekļus, ar kuriem aizsargāt darbiniekus pret aerodinamisko iedarbību.

Vilcieniem, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, infrastruktūras pārvaldītājs ņem vērā vilcienu reālo ātrumu un aerodinamiskās ietekmes maksimālo robežvērtību (ātrumam 300 km/h), kas minēta ātrgaitas ritošā sastāva SITS 4.2.6.2.1. iedaļā.

4.5.   Tehniskās apkopes noteikumi

4.5.1.   Apkopes plāns

Infrastruktūras pārvaldītājam ir jābūt visu ātrgaitas līniju apkopes plānam, kas ietver vismaz:

| — | robežvērtības; |
| --- | --- |

—

robežvērtības;

| — | ziņas par metodēm, personāla profesionālo kompetenci un obligāti izmantojamiem individuālās aizsardzības līdzekļiem; |
| --- | --- |

—

ziņas par metodēm, personāla profesionālo kompetenci un obligāti izmantojamiem individuālās aizsardzības līdzekļiem;

| — | noteikumus, kurus piemēro to personu aizsardzībai, kas strādā uz sliežu ceļa vai blakus tam; |
| --- | --- |

—

noteikumus, kurus piemēro to personu aizsardzībai, kas strādā uz sliežu ceļa vai blakus tam;

| — | līdzekļus, kurus izmanto, lai pārbaudītu ekspluatācijas parametru ievērošanu; |
| --- | --- |

—

līdzekļus, kurus izmanto, lai pārbaudītu ekspluatācijas parametru ievērošanu;

| — | veicamos pasākumus (ātruma ierobežojumus, remontēšanas termiņus) gadījumos, kad noteiktās vērtības tiek pārsniegtas; |
| --- | --- |

—

veicamos pasākumus (ātruma ierobežojumus, remontēšanas termiņus) gadījumos, kad noteiktās vērtības tiek pārsniegtas;

saistībā ar šādiem elementiem:

| — | ārējais sliedes pacēlums, kas minēts 4.2.7. punktā; |
| --- | --- |

—

ārējais sliedes pacēlums, kas minēts 4.2.7. punktā;

| — | sliežu ceļu ģeometrija, kas minēta 4.2.10. punktā; |
| --- | --- |

—

sliežu ceļu ģeometrija, kas minēta 4.2.10. punktā;

| — | pārmijas un krustojumi, kas minēti 4.2.12. punktā; |
| --- | --- |

—

pārmijas un krustojumi, kas minēti 4.2.12. punktā;

| — | perona mala, kas minēta 4.2.20. punktā; |
| --- | --- |

—

perona mala, kas minēta 4.2.20. punktā;

| — | tuneļu stāvokļa pārbaude atbilstoši SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”; |
| --- | --- |

—

tuneļu stāvokļa pārbaude atbilstoši SITS “Drošība dzelzceļa tuneļos”;

| — | trakcijas ceļu izliekuma rādiuss, kas minēts 4.2.25.3. punktā. |
| --- | --- |

—

trakcijas ceļu izliekuma rādiuss, kas minēts 4.2.25.3. punktā.

4.5.2.   Tehniskās apkopes prasības

Tehniskās apkopes darbībās izmantotā tehniskā procedūra un produkti nedrīkst apdraudēt cilvēku veselību un attiecībā uz apkārtējo vidi nedrīkst pārsniegt atļautos traucējumu līmeņus.

Kad procedūras un produkti atbilst valsts noteikumiem, tiek uzskatīts, ka šīs prasības ir izpildītas.

4.6.   Profesionālā kompetence

Personālam, kas uztur infrastruktūras apakšsistēmu, nepieciešamā profesionālā kompetence ir minēta apkopes plānā (sk. 4.5.1. iedaļu).

Ātrgaitas infrastruktūras apakšsistēmas ekspluatācijai nepieciešamā profesionālā kompetence ir iekļauta ātrgaitas satiksmes ekspluatācijas un tehniskās apkopes SITS.

4.7.   Veselības un drošības nosacījumi

Veselības un drošības nosacījumi ir aplūkoti, ņemot vērā atbilstību 4.2. iedaļas, jo īpaši 4.2.16. iedaļas (maksimālās spiediena svārstības tuneļos), 4.2.18. (elektriski parametri), 4.2.20. (peroni), 4.2.26. (vilcienu apkalpes stacionārās iekārtas) un 4.4. (ekspluatācijas noteikumi) prasībām.

Papildus prasībām, kas minētas apkopes plānā (sk. 4.5.1. iedaļu), veic piesardzības pasākumus, lai saskaņā ar Eiropas un valsts noteikumiem saglabātu tehniskās apkopes personāla veselību un nodrošinātu augstu drošības līmeni, jo īpaši sliežu ceļa zonā.

Personāls, kas veic ātrgaitas infrastruktūras apakšsistēmas apkopi, strādājot uz sliežu ceļa vai blakus tam, valkā atstarojošu apģērbu ar EK marķējumu.

4.8.   Infrastruktūras reģistrs

Saskaņā ar 22. panta a) apakšpunktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, infrastruktūras reģistrā norāda infrastruktūras apakšsistēmas vai tās daļas galvenās pazīmes un to atbilstību pazīmēm, kuras noteiktas ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Šīs SITS D pielikumā norāda, kāda informācija par infrastruktūras apakšsistēmu iekļaujama infrastruktūras reģistrā. Infrastruktūras reģistrā iekļaujamā informācija, kas nepieciešama citām apakšsistēmām, ir noteikta attiecīgajā SITS.

5.   SAVSTARPĒJAS IZMANTOJAMĪBAS KOMPONENTI

5.1.   Definīcija

Saskaņā ar 2. panta d) apakšpunktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK,

savstarpējas izmantojamības komponenti ir “tā aprīkojuma visi komponenti, komponentu grupas, mezgli vai veseli komplekti, kas iekļauts vai kuru paredzēts iekļaut apakšsistēmā un no kura tieši vai netieši ir atkarīga Eiropas ātrgaitas dzelzceļu sistēmas savstarpēja izmantojamība”.

5.1.1.   Novatoriski risinājumi

Kā jau minēts šīs SITS 4.1. iedaļā, novatoriskiem risinājumiem var būt nepieciešama jauna specifikācija un/vai jauna novērtēšanas metode. Šīs specifikācijas un novērtēšanas metodes izstrādā saskaņā ar 6.1.4. iedaļā aprakstīto procesu.

5.1.2.   Jauni sliežu ceļa mezgla risinājumi

Specifikāciju 5.3.1., 5.3.2. un 5.3.3. iedaļas prasības balstās uz tradicionālo sliežu ceļa ar balasta slāni projektu ar Vignoles parauga (platu apakšu) dzelzceļa sliedēm uz dzelzsbetona gulšņiem un stiprinājumu, kas paredz pretestību sliežu garenslīdei, atbalstoties uz sliežu pamatnes. Tomēr nav neiespējami ievērot 4. nodaļas prasības ar alternatīvu sliežu ceļa projektu. Šajos alternatīvajos sliežu ceļu projektos iekļautos savstarpējas izmantojamības komponentus uzskata par jaunu savstarpējas izmantojamības komponentu, un 6. nodaļā ir noteikts šo savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas process.

5.2.   Komponentu saraksts

Šajās savstarpējās izmantojamības specifikācijās par “savstarpējas izmantojamības komponentiem” norādīti šādi savstarpējas izmantojamības elementi, kas ir sliežu ceļu atsevišķi komponenti, montāžas bloki vai mezgli:

| — | sliedes (5.3.1.); |
| --- | --- |

—

sliedes (5.3.1.);

| — | sliežu piestiprināšanas sistēmas (5.3.2.); |
| --- | --- |

—

sliežu piestiprināšanas sistēmas (5.3.2.);

| — | sliežu gulšņi un pārmijas brusas (5.3.3.); |
| --- | --- |

—

sliežu gulšņi un pārmijas brusas (5.3.3.);

| — | pārmijas un krustojumi (5.3.4.); |
| --- | --- |

—

pārmijas un krustojumi (5.3.4.);

| — | ūdens piepildīšanas savienotājs (5.3.5.). |
| --- | --- |

—

ūdens piepildīšanas savienotājs (5.3.5.).

Turpmākajās iedaļās aprakstītas visu šo komponentu specifikācijas.

5.3.   Komponentu darbības parametri un specifikācijas

5.3.1   Sliedes

I, II un III kategorijas līnijas

Savstarpējās izmantojamības komponenta “sliedes” raksturīgās savietojamības specifikācijas ir šādas:

| — | sliedes galviņas profils; |
| --- | --- |

—

sliedes galviņas profils;

| — | konstrukcijas lineārā masa; |
| --- | --- |

—

konstrukcijas lineārā masa;

| — | sliežu tērauda marka. |
| --- | --- |

—

sliežu tērauda marka.

5.3.1.1.   Sliežu galviņas profils

| a) | Sliežu ceļš
  Sliežu galviņas profilu izvēlas no EN 13674-1:2003 A pielikumā noteiktā, vai tas ir profils 60 E2, kas definēts šīs SITS F pielikumā.
  Šīs SITS 4.2.9.2. iedaļā ir noteiktas prasības sliežu galviņas profilam attiecībā uz ekvivalento koniskumu. |
| --- | --- |

a)

Sliežu ceļš

Sliežu galviņas profilu izvēlas no EN 13674-1:2003 A pielikumā noteiktā, vai tas ir profils 60 E2, kas definēts šīs SITS F pielikumā.

Šīs SITS 4.2.9.2. iedaļā ir noteiktas prasības sliežu galviņas profilam attiecībā uz ekvivalento koniskumu.

| b) | Pārmijas un krustojumi
  Sliežu galviņas profilu izvēlas no EN 13674-2:2003 A pielikumā noteiktā, vai tas ir profils 60 E2, kas definēts šīs SITS F pielikumā. |
| --- | --- |

b)

Pārmijas un krustojumi

Sliežu galviņas profilu izvēlas no EN 13674-2:2003 A pielikumā noteiktā, vai tas ir profils 60 E2, kas definēts šīs SITS F pielikumā.

| c) | Jauni sliežu ceļa sliežu galviņas profili
  “Jaunu” (saskaņā ar 6.1.2. iedaļu) sliežu ceļa sliežu galviņu konstrukciju veido:






  — | sliedes galviņas ieslīpums no 1/20 līdz 1/17,2 attiecībā pret sliedes galviņas vertikālo asi, (vertikālais attālums no šā ieslīpuma augšdaļas un sliedes augšdaļas ir mazāks par 15 mm); |
| --- | --- | --- |

c)

Jauni sliežu ceļa sliežu galviņas profili

“Jaunu” (saskaņā ar 6.1.2. iedaļu) sliežu ceļa sliežu galviņu konstrukciju veido:

—

sliedes galviņas ieslīpums no 1/20 līdz 1/17,2 attiecībā pret sliedes galviņas vertikālo asi, (vertikālais attālums no šā ieslīpuma augšdaļas un sliedes augšdaļas ir mazāks par 15 mm);

| — | aiz kuras augšējās virsmas virzienā ir tangenciālas līknes ar rādiusu, kas pieaug no vismaz 12,7 mm līdz vismaz 250 mm līdz sliedes galviņas vertikālajai asij. |
| --- | --- |

—

aiz kuras augšējās virsmas virzienā ir tangenciālas līknes ar rādiusu, kas pieaug no vismaz 12,7 mm līdz vismaz 250 mm līdz sliedes galviņas vertikālajai asij.

Horizontālais attālums no sliedes galviņas augšējās malas un tangenciāla punkta ir no 33,5 līdz 36 mm.

5.3.1.2.   Konstrukcijas lineārā masa

Sliedes konstrukcijas lineārā masa nepārsniedz 53 kg/m.

5.3.1.3.   Tērauda marka

| a) | Sliežu ceļš
  Sliežu tērauda marka atbilst EN13674-1:2003 5. nodaļai. |
| --- | --- |

a)

Sliežu ceļš

Sliežu tērauda marka atbilst EN13674-1:2003 5. nodaļai.

| b) | Pārmijas un krustojumi
  Sliežu tērauda marka atbilst EN13674-2:2003 5. nodaļai. |
| --- | --- |

b)

Pārmijas un krustojumi

Sliežu tērauda marka atbilst EN13674-2:2003 5. nodaļai.

5.3.2.   Sliežu piestiprināšanas sistēmas

Specifikācijas sliežu piestiprināšanas sistēmām sliežu ceļā, kā arī pārmijās un krustojumos ir šādas:

| a) | minimālā pretestība sliežu garenslīdē piestiprināšanas sistēmā atbilst EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

a)

minimālā pretestība sliežu garenslīdē piestiprināšanas sistēmā atbilst EN 13481-2:2002;

| b) | pretestība atkārtotu ciklisku slodžu iedarbībai ir vismaz tāda pati kā sliežu ceļiem saskaņā ar EN 13481-2:2002; |
| --- | --- |

b)

pretestība atkārtotu ciklisku slodžu iedarbībai ir vismaz tāda pati kā sliežu ceļiem saskaņā ar EN 13481-2:2002;

| c) | zemsliežu pamata dinamiskais stingrums nedrīkst būt lielāks par 600 MN/m; |
| --- | --- |

c)

zemsliežu pamata dinamiskais stingrums nedrīkst būt lielāks par 600 MN/m;

| d) | minimālā elektriskā pretestība ir 5 kΩ, ko mēra saskaņā ar EN 13146-5. Infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt augstāku pretestību, ja tas ir vajadzīgs atsevišķām vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām. |
| --- | --- |

d)

minimālā elektriskā pretestība ir 5 kΩ, ko mēra saskaņā ar EN 13146-5. Infrastruktūras pārvaldītājs var pieprasīt augstāku pretestību, ja tas ir vajadzīgs atsevišķām vadības, kontroles un signalizācijas sistēmām.

5.3.3.   Sliežu gulšņi un pārmijas brusas

Specifikācijas savstarpējās izmantojamības komponentam “dzelzsbetona gulšņi”, ko izmanto 6.2.5.1. iedaļā raksturotajā sliežu ceļā ar balasta slāni, ir šādas:

| a) | uz sliežu ceļiem ar balasta slāni izmantojamā dzelzsbetona gulšņu masa ir vismaz 220 kg; |
| --- | --- |

a)

uz sliežu ceļiem ar balasta slāni izmantojamā dzelzsbetona gulšņu masa ir vismaz 220 kg;

| b) | dzelzsbetona gulšņi ir vismaz 2,25 m gari. |
| --- | --- |

b)

dzelzsbetona gulšņi ir vismaz 2,25 m gari.

5.3.4.   Pārmijas un krustojumi

Pārmijas un krustojumi iekļauj iepriekšminētos savstarpējas izmantojamības komponentus.

Tomēr jānovērtē pārmiju un krustojumu konstrukcijas iezīmes, lai apliecinātu, ka pārmijas un krustojumi atbilst šīs SITS turpmāk minēto iedaļu prasībām:

| a) | 4.2.12.1. Noteikšanas un bloķēšanas līdzekļi; |
| --- | --- |

a)

4.2.12.1. Noteikšanas un bloķēšanas līdzekļi;

| b) | 4.2.12.2. Kustīgo seržu izmantojums; |
| --- | --- |

b)

4.2.12.2. Kustīgo seržu izmantojums;

| c) | 4.2.12.3. Ģeometriskie parametri. |
| --- | --- |

c)

4.2.12.3. Ģeometriskie parametri.

5.3.5.   Ūdens piepildīšanas savienotājs

Ūdens piepildīšanas savienotājs atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS raksturotajam ūdens ieplūdes savienojumam.

6.   KOMPONENTU ATBILSTĪBAS UN/VAI PIEMĒROTĪBAS LIETOŠANAI NOVĒRTĒŠANA UN APAKŠSISTĒMU VERIFIKĀCIJA

6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti

6.1.1.   Novērtēšanas procedūru atbilstība un piemērotība lietošanai

Procedūru, pēc kuras vērtē šīs SITS 5. nodaļā noteikto savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību ekspluatācijai, izpilda, piemērojot šīs SITS C pielikumā noteiktos moduļus.

Ja tas prasīts moduļos, kas noteikti šīs SITS C pielikumā, novērtējumu, kurš attiecas uz savstarpējās izmantojamības komponentu atbilstību un piemērotību lietošanai, novērtē paziņotā institūcija, kam ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, kurš reģistrēts Kopienā, iesniedzis pieteikumu. Savstarpējās izmantojamības komponenta ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, līdz savstarpējās izmantojamības komponenta laišanai tirgū sastāda EK atbilstības deklarāciju vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai saskaņā ar 13. panta 1. punktu un IV pielikuma 3. iedaļu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

Visu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību vai piemērotību lietošanai izvērtē, ņemot vērā trīs turpmāk minētos kritērijus:

| 6.1.1.1. | Atbilstība apakšsistēmas prasībām
  Savstarpējas izmantojamības komponentu izmantos kā infrastruktūras apakšsistēmas komponentu, ko izvērtēs saskaņā ar SITS 6.2. iedaļu. Tā lietojums mezglā nedrīkst iespaidot infrastruktūras apakšsistēmas, kurā to izmantos, atbilstību SITS 4. nodaļā noteiktajām prasībām. |
| --- | --- |

6.1.1.1.

Atbilstība apakšsistēmas prasībām

Savstarpējas izmantojamības komponentu izmantos kā infrastruktūras apakšsistēmas komponentu, ko izvērtēs saskaņā ar SITS 6.2. iedaļu. Tā lietojums mezglā nedrīkst iespaidot infrastruktūras apakšsistēmas, kurā to izmantos, atbilstību SITS 4. nodaļā noteiktajām prasībām.

| 6.1.1.2. | Atbilstība pārējiem savstarpējās izmantojamības komponentiem un apakšsistēmu komponentiem, ar kuru tam būs saskarnes |
| --- | --- |

6.1.1.2.

Atbilstība pārējiem savstarpējās izmantojamības komponentiem un apakšsistēmu komponentiem, ar kuru tam būs saskarnes

| 6.1.1.3. | Atbilstība īpašām tehniskajām prasībām
  Atbilstība īpašām tehniskajām prasībām (ja tādas ir) ir noteikta SITS 5. nodaļā. |
| --- | --- |

6.1.1.3.

Atbilstība īpašām tehniskajām prasībām

Atbilstība īpašām tehniskajām prasībām (ja tādas ir) ir noteikta SITS 5. nodaļā.

6.1.2.   “Vispāratzītu”, “jaunu” un “novatorisku” savstarpējas izmantojamības komponentu definīcija

“Vispāratzīts” savstarpējas izmantojamības komponents atbilst šādiem nosacījumiem:

| a) | atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 5. nodaļā; |
| --- | --- |

a)

atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 5. nodaļā;

| b) | atbilst attiecīgajam(-iem) Eiropas standartam(-iem); |
| --- | --- |

b)

atbilst attiecīgajam(-iem) Eiropas standartam(-iem);

| c) | atbilst pārējiem savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecīgajā mezglā, kurā to paredzēts izmantot; |
| --- | --- |

c)

atbilst pārējiem savstarpējas izmantojamības komponentiem attiecīgajā mezglā, kurā to paredzēts izmantot;

| d) | attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl to piemēro apakšsistēmai. |
| --- | --- |

d)

attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl to piemēro apakšsistēmai.

“Jauns” savstarpējas izmantojamības komponents atbilst šādiem nosacījumiem:

| e) | neatbilst vienai vai vairākām “vispāratzītu” savstarpējas izmantojamības komponentu a), b) vai c) prasībām; |
| --- | --- |

e)

neatbilst vienai vai vairākām “vispāratzītu” savstarpējas izmantojamības komponentu a), b) vai c) prasībām;

| f) | attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl tos piemēro apakšsistēmai. |
| --- | --- |

f)

attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, atbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl tos piemēro apakšsistēmai.

Vienīgie jaunie savstarpējas izmantojamības komponenti ir sliedes, sliežu piestiprināšanas sistēmas, gulšņi un sliežu balsti.

“Novatorisks” savstarpējas izmantojamības komponents atbilst šādiem nosacījumiem:

| g) | attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, neatbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl tos piemēro apakšsistēmai. |
| --- | --- |

g)

attiecīgais mezgls, kurā to paredzēts izmantot, neatbilst parametriem, kas noteikti šīs SITS 4. nodaļā, ciktāl tos piemēro apakšsistēmai.

6.1.3.   Vispāratzītiem un jauniem savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās prasības

Tabulā ir redzamas procedūras, kuras ievēro attiecībā uz “vispāratzītiem” un “jauniem” savstarpējas izmantojamības komponentiem, atkarībā no tā, vai tie jau ir laisti tirgū pirms šīs SITS publicēšanas vai pēc tam.

| | Vispāratzīts | Jauns |
| --- | --- | --- |
| Laists ES tirgū pirms šīs SITS izdevuma publicēšanas | E1 procedūra | N1 procedūra |
| Laists ES tirgū pēc šīs SITS izdevuma publicēšanas | E2 procedūra | N2 procedūra |

Vispāratzīts

Jauns

Laists ES tirgū pirms šīs SITS izdevuma publicēšanas

E1 procedūra

N1 procedūra

Laists ES tirgū pēc šīs SITS izdevuma publicēšanas

E2 procedūra

N2 procedūra

Savstarpējas izmantojamības komponenta piemērs, kur būtu piemērojama N1 procedūra, ir sliežu ceļa posms, kas jau laists ES tirgū un kas vēl nav fiksēts EN 13674-1:2003.

6.1.4.   Novatoriskiem savstarpējas izmantojamības komponentiem piemērojamās procedūras

Savstarpējas izmantojamības novatoriskiem risinājumiem ir nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes.

Ja ierosinātais risinājums ir savstarpējas izmantojamības komponents, turklāt novatorisks, kā noteikts 6.1.2. iedaļā, ražotājs dara zināmas atkāpes no SITS attiecīgās iedaļas. Eiropas Dzelzceļu aģentūra apkopo šo komponentu atbilstošās funkcionālas un saskarnes specifikācijas un izstrādā novērtēšanas metodes.

Atbilstošās funkcionālas un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes iekļauj SITS ar grozījumu palīdzību. Tiklīdz šie dokumenti tiek izdoti, saskaņā ar 6.1.5. iedaļu ražotājs vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, var izvēlēties savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas procedūru.

Pēc Komisijas lēmuma spēkā stāšanās, ņemot vērā 21. panta 2. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu var lietot pirms tā iekļaušanas SITS.

6.1.5.   Moduļu piemērošana

Infrastruktūras apakšsistēmai ir izmantojami šādi savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšanas moduļi:

| A | Iekšējā ražošanas kontrole |
| --- | --- |
| A1 | Iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu |
| B | Tipa pārbaude |
| D | Ražojuma kvalitātes vadības sistēma |
| F | Ražojuma verifikācija |
| H1 | Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma |
| H2 | Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi |
| V | Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai) |

A

Iekšējā ražošanas kontrole

A1

Iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu

B

Tipa pārbaude

D

Ražojuma kvalitātes vadības sistēma

F

Ražojuma verifikācija

H1

Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma

H2

Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

V

Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Tabulā ir redzami savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības novērtējuma moduļi, kurus var izvēlēties visām iepriekšminētajām procedūrām. Novērtēšanas moduļi ir definēti šīs SITS C pielikumā.

| Procedūras | Sliede | Stiprinājumi | Gulšņi un sliežu balsti | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| E1 (4) | A1 vai H1 | A vai H1 |
| E2 | B+D vai B+F, vai H1 |
| N1 | B+D+V vai B+F+V, vai H1+V |
| N2 | B+D+V vai B+F+V, vai H2+V |

Procedūras

Sliede

Stiprinājumi

Gulšņi un sliežu balsti

Pārmijas un krustojumi

E1 (4)

4

A1 vai H1

A vai H1

E2

B+D vai B+F, vai H1

N1

B+D+V vai B+F+V, vai H1+V

N2

B+D+V vai B+F+V, vai H2+V

“Jaunu” savstarpējas izmantojamības komponentu gadījumā ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja izraudzītā paziņotā institūcija pārbauda, ka novērtējamā komponenta raksturīgās īpašības un piemērotība lietošanai atbilst attiecīgajiem 4. nodaļas noteikumiem, kuros aprakstītas funkcijas, kādas komponentam noteiktas apakšsistēmā, un novērtē ražojuma darbību ekspluatācijas apstākļos.

Komponenta īpašības un specifikācijas, kas nodrošina apakšsistēmai noteikto prasību ievērošanu, sākotnējās verificēšanas laikā pilnībā apraksta savstarpējas izmantojamības komponenta tehniskajā dokumentācijā kopā ar to saskarnēm, kas vajadzīgas apakšsistēmas komponenta sīkākai izvērtēšanai.

“Vispāratzītu” un “jaunu” savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana attiecas uz posmiem un raksturlielumiem, kas norādīti A pielikuma tabulās.

6.1.6.   Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšanas metodes

6.1.6.1.   Savstarpējas izmantojamības komponenti atbilstoši Kopienas direktīvām

13. panta 3. punktā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, ir minēts: “Ja savstarpējas izmantojamības komponentiem piemēro pārējās Kopienas direktīvas, kas attiecas uz citiem aspektiem, EK atbilstības deklarācijā vai EK deklarācijā par piemērotību lietošanai šādos gadījumos norāda, ka savstarpējas izmantojamības komponenti atbilst arī šo pārējo direktīvu prasībām.”

6.1.6.2.   Piestiprināšanas sistēmas novērtēšana

EK atbilstības deklarācijai pievieno paziņojumu ar informāciju par:

| — | sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata (un tā stingruma pakāpes) un gulšņu vai sliežu balstu kombināciju, ar ko var tikt izmantota piestiprināšanas sistēma; |
| --- | --- |

—

sliežu, sliežu ieslīpuma, zemsliežu pamata (un tā stingruma pakāpes) un gulšņu vai sliežu balstu kombināciju, ar ko var tikt izmantota piestiprināšanas sistēma;

| — | faktisko piestiprināšanas sistēmas elektrisko pretestību (5.3.2. iedaļā noteiktā minimālā elektriskā pretestība ir 5 kΩ. Tomēr var būt nepieciešama lielāka elektriskā pretestība, lai nodrošinātu atbilstību izvēlētajai vilciena vadības iekārtu un signalizācijas sistēmai). |
| --- | --- |

—

faktisko piestiprināšanas sistēmas elektrisko pretestību (5.3.2. iedaļā noteiktā minimālā elektriskā pretestība ir 5 kΩ. Tomēr var būt nepieciešama lielāka elektriskā pretestība, lai nodrošinātu atbilstību izvēlētajai vilciena vadības iekārtu un signalizācijas sistēmai).

6.1.6.3.   Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

Ja piemēro V moduli, piemērotību lietošanai novērtē:

| — | ar deklarētām savstarpējas izmantojamības komponentu un sliežu ieslīpuma kombinācijām; |
| --- | --- |

—

ar deklarētām savstarpējas izmantojamības komponentu un sliežu ieslīpuma kombinācijām;

| — | līnijā, kuras ātrāko vilcienu kustības ātrums ir vismaz 160 km/h, bet ritošā sastāva lielākā ass slodze ir vismaz 170 kN; |
| --- | --- |

—

līnijā, kuras ātrāko vilcienu kustības ātrums ir vismaz 160 km/h, bet ritošā sastāva lielākā ass slodze ir vismaz 170 kN;

| — | ar līkumos uzstādītu vismaz 1/3 savstarpējas izmantojamības komponentu (neattiecas uz pārmijām un krustojumiem); |
| --- | --- |

—

ar līkumos uzstādītu vismaz 1/3 savstarpējas izmantojamības komponentu (neattiecas uz pārmijām un krustojumiem);

| — | validēšanas (testa perioda) programma noris tik ilgi, cik nepieciešams 20 miljonu bruto tonnu satiksmei, un nevar būt īsāka par 1 gadu. |
| --- | --- |

—

validēšanas (testa perioda) programma noris tik ilgi, cik nepieciešams 20 miljonu bruto tonnu satiksmei, un nevar būt īsāka par 1 gadu.

Ja atbilstības novērtēšanu visefektīvāk var veikt, atsaucoties uz iepriekšējiem tehniskās apkopes datiem, paziņotā institūcija var izmantot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja iesniegto dokumentāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas pieredzi.

6.2.   Infrastruktūras apakšsistēma

6.2.1.   Vispārīgie noteikumi

Pēc līgumslēdzēja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja pieprasījuma paziņotā institūcija veic infrastruktūras apakšsistēmas EK verifikāciju saskaņā ar 18. pantu un VI pielikumu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, un saskaņā ar attiecīgo moduļu noteikumiem, kas ir šīs SITS C pielikumā.

Ja līgumslēdzējs var uzskatāmi pierādīt, ka iepriekšējo projekta lietojumu infrastruktūras apakšsistēmas testi vai pārbaudes ir bijušas pozitīvas līdzīgos apstākļos, paziņotā institūcija ņem vērā šos testus un pārbaudes atbilstības novērtēšanai.

Infrastruktūras apakšsistēmas atbilstības novērtēšana attiecas uz posmiem un raksturlielumiem, kas šīs SITS B1. pielikumā atzīmēti ar krustiņu.

Ja atbilstoši 4. nodaļai ņem vērā valsts tiesību normas, attiecīgo atbilstības novērtēšanu veic saskaņā ar procedūru, par ko ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

Līgumslēdzējs subjekts sastāda infrastruktūras apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju saskaņā ar 18. pantu un V pielikumu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

6.2.2.   Atlikts

6.2.3.   Novatoriski risinājumi

Ja apakšsistēmā ir iekļauts mezgls, kas neatbilst šīs SITS 4. nodaļā noteiktajiem darbības rādītājiem, tas tiek klasificēts kā “novatorisks”.

Savstarpējas izmantojamības novatoriskiem risinājumiem ir nepieciešamas jaunas specifikācijas un/vai jaunas novērtēšanas metodes.

Ja infrastruktūras apakšsistēmā ietverts novatorisks risinājums, līgumslēdzējs subjekts dara zināmas novirzes no attiecīgās SITS iedaļas.

Eiropas Dzelzceļu aģentūra apkopo šā risinājuma atbilstošas funkcionālas un saskarnes specifikācijas un izstrādā novērtēšanas metodes.

Atbilstošas funkcionālas un saskarnes specifikācijas un novērtēšanas metodes iekļauj SITS ar grozījumu palīdzību. Tiklīdz šie dokumenti tiek izdoti, atbilstoši 6.2.4. iedaļai ražotājs vai līgumslēdzēja subjekts, vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, var izvēlēties infrastruktūras novērtēšanas procedūru.

Pēc Komisijas lēmuma spēkā stāšanās, ņemot vērā 21. panta 2. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, novatorisku risinājumu var lietot pirms tā iekļaušanas SITS.

6.2.4.   Moduļu piemērošana

Infrastruktūras apakšsistēmas verifikācijas procedūrai līgumslēdzējs subjekts vai viņa pilnvarots pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, var izvēlēties:

| — | šīs SITS C.8. pielikumā norādīto vienības verifikācijas procedūru (SG modulis), vai arī |
| --- | --- |

—

šīs SITS C.8. pielikumā norādīto vienības verifikācijas procedūru (SG modulis), vai arī

| — | visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis), kas norādīta šīs SITS C.9. pielikumā. |
| --- | --- |

—

visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu ar konstrukcijas pārbaudes procedūru (SH2 modulis), kas norādīta šīs SITS C.9. pielikumā.

6.2.4.1.   SH2 moduļa piemērošana

SH2 moduli var izvēlēties tikai tad, ja darbībām, kas attiecas uz verificējamo ierosināto apakšsistēmu (projektēšana, izgatavošana, montāža, uzstādīšana), piemēro ražošanas, galaprodukta pārbaudes un testēšanas kvalitātes vadības sistēmu, ko apstiprinājusi un uzrauga paziņotā institūcija.

6.2.4.2.   SG moduļa piemērošana

Ja atbilstības novērtēšanu visefektīvāk var veikt ar mērīšanas ritekli, paziņotā institūcija var izmantot rezultātus, kas iegūti, izmantojot mērīšanas ritekli, kas darbojas infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta vārdā. (Sk. 6.2.6.2.).

6.2.5.   Tehniskie risinājumi, kas projektēšanas posmā sniedz atbilstības pieņēmumu

6.2.5.1   Sliežu izturības novērtēšana

Tiek uzskatīts, ka turpmāk minētajiem raksturlielumiem atbilstīgs sliežu ceļš ar balasta slāni atbilst 4.2.13.1. punktā noteiktajām prasībām attiecībā uz sliežu izturību pret vertikāliem spēkiem, sānspēkiem un garenvirziena spēkiem:

| — | ja ir ievērotas 5. nodaļā “Savstarpējās izmantojamības komponenti” noteiktās prasības par savstarpējās izmantojamības komponentiem: sliedēm (5.3.1.), sliežu piestiprināšanas sistēmām (5.3.2.), gulšņiem un sliežu balstiem (5.3.3.); |
| --- | --- |

—

ja ir ievērotas 5. nodaļā “Savstarpējās izmantojamības komponenti” noteiktās prasības par savstarpējās izmantojamības komponentiem: sliedēm (5.3.1.), sliežu piestiprināšanas sistēmām (5.3.2.), gulšņiem un sliežu balstiem (5.3.3.);

| — | sliežu ceļi visā to garumā ir uz dzelzsbetona gulšņiem, izņemot ļoti īsus posmus, kuru garums ir līdz 10 m, starp kuriem ir vismaz 50 m attālums; |
| --- | --- |

—

sliežu ceļi visā to garumā ir uz dzelzsbetona gulšņiem, izņemot ļoti īsus posmus, kuru garums ir līdz 10 m, starp kuriem ir vismaz 50 m attālums;

| — | visā sliežu ceļu garumā izmantotais balasta veids un profils ir saskaņā ar valsts noteikumiem; |
| --- | --- |

—

visā sliežu ceļu garumā izmantotais balasta veids un profils ir saskaņā ar valsts noteikumiem;

| — | uz vienu kilometru vienai sliedei ir vismaz 1 500 piestiprinājuma sistēmu. |
| --- | --- |

—

uz vienu kilometru vienai sliedei ir vismaz 1 500 piestiprinājuma sistēmu.

6.2.5.2.   Ekvivalentā koniskuma novērtēšana

Tiek uzskatīts, ka sliežu ceļš ar šādiem projektētajiem raksturlielumiem atbilst 4.2.9.2. iedaļas prasībām:

| — | sliežu posms 60 E1, kas definēts EN 13674-1:2003 un kur sliežu ieslīpums ir 1/20, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

sliežu posms 60 E1, kas definēts EN 13674-1:2003 un kur sliežu ieslīpums ir 1/20, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm.

| — | sliežu posms 60 E1, kas definēts EN 13674-1:2003 un kur sliežu ieslīpums ir 1/40, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm (tikai kustībai ar ātrumu, kas mazāks par 280 km/h vai vienāds ar to). |
| --- | --- |

—

sliežu posms 60 E1, kas definēts EN 13674-1:2003 un kur sliežu ieslīpums ir 1/40, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm (tikai kustībai ar ātrumu, kas mazāks par 280 km/h vai vienāds ar to).

| — | sliežu posms 60 E1, kas definēts šīs SITS F pielikumā un kur sliežu ieslīpums ir 1/40, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm. |
| --- | --- |

—

sliežu posms 60 E1, kas definēts šīs SITS F pielikumā un kur sliežu ieslīpums ir 1/40, bet sliežu ceļa platums no 1 435 mm līdz 1 437 mm.

6.2.6.   Īpašas prasības atbilstības novērtēšanai

6.2.6.1.   Minimālā infrastruktūras gabarīta novērtēšana

Kamēr nav publicēti saskaņoti EN standarti par gabarītiem, tehniskajā dokumentācijā saskaņotu ir jābūt infrastruktūras pārvaldītāja izvēlētu saistītu noteiktumu aprakstam saskaņā ar 4.2.3. iedaļu.

Minimālo infrastruktūras gabarītu novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, pamatojoties uz šiem saistītajiem noteikumiem.

6.2.6.2.   Vidējā sliežu ceļa platuma minimālās vērtības novērtēšana

Sliežu ceļa platuma novērtēšanas metode ir atrodama EN 13848-1.2003 4.2.2. iedaļā.

6.2.6.3.   Sliežu stingruma novērtēšana

Tā kā sliežu stingruma prasības ir atklāts punkts, paziņotās institūcijas veikts novērtējums nav nepieciešams.

6.2.6.4.   Sliežu ieslīpuma novērtēšana

Sliežu ieslīpumu novērtē tikai projektēšanas posmā.

6.2.6.5.   Maksimālo spiediena svārstību tuneļos novērtēšana

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos (10 kPa kritērijs) novērtē, izmantojot infrastruktūras pārvaldītāja vai līgumslēdzēja subjekta veikto aprēķinu rezultātus, balstoties uz visiem ekspluatācijas apstākļiem, kādos novērtēs visus vilcienus, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS un ir paredzēti darbībai konkrētā tunelī, kas ir jānovērtē.

Izmantojamiem ievadparametriem ir jābūt tādiem, lai tiktu ievērots vilcienam raksturīgs spiediens (definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS).

Savstarpēji izmantojamu vilcienu šķērsgriezumiem, kurus var izmantot atsevišķi katram motorvagonam vai piekabvagonam, jābūt šādiem:

| — | 12 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts GC atsauces kinemātiskajam profilam, |
| --- | --- |

—

12 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts GC atsauces kinemātiskajam profilam,

2

| — | 11 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts GB atsauces kinemātiskajam profilam, |
| --- | --- |

—

11 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts GB atsauces kinemātiskajam profilam,

2

| — | 10 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts mazākiem kinemātiskiem profiliem. |
| --- | --- |

—

10 m2 ritošajam sastāvam, kas paredzēts mazākiem kinemātiskiem profiliem.

2

Novērtēšanā ņem arī vērā konstrukcijas īpatnības, kas samazina spiediena svārstības (tuneļa portāla forma, šahtas utt.), ja tādas ir, kā arī tuneļa garumu.

6.2.6.6.   Trokšņa un vibrācijas novērtēšana

Paziņotajai institūcijai nav jāveic novērtējums.

6.3.   Atbilstības novērtējums, izmantojot ātrumu kā pārejas kritēriju

7.2.5. iedaļā paredzēts atļaut laist ekspluatācijā līniju ar zemāku ātrumu nekā maksimāli paredzētais ātrums.

Šajā iedaļā ir noteiktas atbilstības novērtēšanas prasības šādos apstākļos.

Dažas robežvērtības ir atrodamas 4. nodaļā atkarībā no plānotā braukšanas ātruma maršrutā.

Atbilstību nosaka plānotajā maksimālajā braukšanas ātrumā; tomēr, laižot ritošo sastāvu ekspluatācijā, no ātruma atkarīgus raksturlielumus var novērtēt zemākā braukšanas ātrumā.

Maršruta plānotā braukšanas ātruma pārējo raksturlielumu atbilstība joprojām ir spēkā.

Lai deklarētu savstarpēju izmantojamību šajā plānotajā braukšanas ātrumā, ir tikai jānovērtē pagaidām neievēroto raksturlielumu atbilstība, kad sasniegts vajadzīgais līmenis.

6.4.   Apkopes plāna novērtējums

Saskaņā ar 4.5. iedaļu infrastruktūras pārvaldītājam ir jābūt visu ātrgaitas līniju infrastruktūras apakšsistēmas apkopes plānam. Paziņotā institūcija apstiprina, ka apkopes plāns ir un ka tajā ir iekļauti 4.5.1. iedaļā minētie elementi.

Paziņotā institūcija nav atbildīga par plānā noteikto detalizēto prasību piemērotības novērtēšanu.

Paziņotā institūcija iekļauj apkopes plāna eksemplāru tehniskajā dokumentācijā, kas nepieciešama atbilstoši 18. panta 3. punktam Direktīva 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK.

6.5.   Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana

Tehniskās apkopes apakšsistēma ir iekļauta ekspluatācijas jomā (sk. II pielikuma 1. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK). Tāpēc nav šīs apakšsistēmas EK verifikācijas.

Saskaņā ar 14. panta 2. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, par tehniskās apkopes apakšsistēmas atbilstības novērtēšanu ir atbildīga attiecīgā dalībvalsts.

Tehniskās apkopes apakšsistēmas atbilstības novērtēšana attiecas uz posmiem un raksturlielumiem, kas šīs SITS B2. pielikumā atzīmēti ar krustiņu.

6.6.   Savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav EK deklarācijas

6.6.1.   Vispārīgā daļa

Uz ierobežotu laika periodu, kas ir zināms kā “pārejas periods”, savstarpējas izmantojamības komponenti bez EK atbilstības deklarācijas vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai var izņēmuma kārtā tikt iekļauti apakšsistēmās ar noteikumu, ka šajā iedaļā izklāstītie noteikumi ir izpildīti.

6.6.2.   Pārejas periods

Pārejas periods sākas no šīs SITS stāšanās spēkā un ilgst sešus gadus.

Kad pārejas periods beidzas, ar 6.6.3.3. iedaļā pieļautajiem izņēmumiem, savstarpējas izmantojamības komponentiem pirms to iekļaušanas apakšsistēmā nepieciešama vajadzīgā EK atbilstības deklarācija un/vai EK deklarācija par piemērotību lietošanai.

6.6.3.   Tādu apakšsistēmu sertificēšana pārejas periodā, kurās ir nesertificēti savstarpējas izmantojamības komponenti

6.6.3.1.   Nosacījumi

Pārejas periodā paziņotā institūcija var izdot apakšsistēmas atbilstības sertifikātu pat tad, ja apakšsistēmā iekļautajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai saskaņā ar šo SITS, ja ievēroti trīs šādi kritēriji:

| — | paziņotā institūcija ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību prasībām, kas noteiktas šīs SITS 4. nodaļā, un, |
| --- | --- |

—

paziņotā institūcija ir pārbaudījusi apakšsistēmas atbilstību prasībām, kas noteiktas šīs SITS 4. nodaļā, un,

| — | veicot papildu novērtēšanu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un |
| --- | --- |

—

veicot papildu novērtēšanu, paziņotā institūcija apstiprina, ka savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstība un/vai piemērotība lietošanai ir saskaņā ar 5. nodaļas prasībām, un

| — | savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kas pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir laista ekspluatācijā vismaz vienā no dalībvalstīm. |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenti, kuriem nav attiecīgās EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai, ir izmantoti apakšsistēmā, kas pirms šīs SITS stāšanās spēkā jau ir laista ekspluatācijā vismaz vienā no dalībvalstīm.

EK atbilstības deklarāciju un/vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai nesastāda tiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kas ir novērtēti šādā veidā.

6.6.3.2.   Izziņošana

Apakšsistēmas atbilstības sertifikātā ir jābūt nepārprotami norādītam, kurus savstarpējas izmantojamības komponentus paziņotā institūcija novērtējusi, veicot apakšsistēmas verifikāciju.

Apakšsistēmas EK verifikācijas deklarācijā jābūt nepārprotami norādītam:

| — | kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir novērtēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

—

kuri savstarpējas izmantojamības komponenti ir novērtēti kā apakšsistēmas daļa;

| — | apstiprinājums, ka apakšsistēma ietver savstarpējas izmantojamības komponentus, kas ir identiski tiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa; |
| --- | --- |

—

apstiprinājums, ka apakšsistēma ietver savstarpējas izmantojamības komponentus, kas ir identiski tiem, kuri verificēti kā apakšsistēmas daļa;

| — | attiecībā uz minētajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem – iemesls (iemesli), kāpēc ražotājs nav iesniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai pirms minēto komponentu iekļaušanas apakšsistēmā. |
| --- | --- |

—

attiecībā uz minētajiem savstarpējas izmantojamības komponentiem – iemesls (iemesli), kāpēc ražotājs nav iesniedzis EK atbilstības deklarāciju un/vai EK deklarāciju par piemērotību lietošanai pirms minēto komponentu iekļaušanas apakšsistēmā.

6.6.3.3.   Dzīves cikla īstenošana

Attiecīgās apakšsistēmas ražošana vai modernizēšana/atjaunināšana ir jāpabeidz sešu gadu pārejas periodā. Attiecībā uz apakšsistēmas dzīves ciklu:

| — | pārejas periodā un |
| --- | --- |

—

pārejas periodā un

| — | tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju,

savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir viena un tā paša tipa, ko veidojis tas pats ražotājs, var izmantot ar tehnisko apkopi saistītās nomaiņās un kā apakšsistēmas rezerves daļas.

Pēc pārejas perioda beigām un

| — | līdz apakšsistēma ir modernizēta, atjaunota vai mainīta un |
| --- | --- |

—

līdz apakšsistēma ir modernizēta, atjaunota vai mainīta un

| — | tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju, |
| --- | --- |

—

tās struktūras atbildībā, kas ir izdevusi apakšsistēmas EK verifikācijas deklarāciju,

savstarpējas izmantojamības komponentus, kuriem nav EK atbilstības deklarācijas un/vai EK deklarācijas par piemērotību lietošanai un kuri ir viena un tā paša tipa, ko veidojis tas pats ražotājs, var joprojām izmantot ar tehnisko apkopi saistītās nomaiņās.

6.6.4.   Uzraudzības pasākumi

Pārejas periodā dalībvalstis uzrauga:

| — | savā valstī tirgū ieviestu savstarpējas izmantojamības komponentu skaitu un tipu; |
| --- | --- |

—

savā valstī tirgū ieviestu savstarpējas izmantojamības komponentu skaitu un tipu;

| — | nodrošina, ka, ja apakšsistēmu iesniedz apstiprināšanai, ir noteikti ražotāja savstarpējas izmantojamības komponenta nesertificēšanas iemesli; |
| --- | --- |

—

nodrošina, ka, ja apakšsistēmu iesniedz apstiprināšanai, ir noteikti ražotāja savstarpējas izmantojamības komponenta nesertificēšanas iemesli;

| — | dara zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī nesertificēšanas iemeslus. |
| --- | --- |

—

dara zināmu Komisijai un pārējām dalībvalstīm informāciju par nesertificētiem savstarpējas izmantojamības komponentiem, kā arī nesertificēšanas iemeslus.

7.   INFRASTRUKTŪRAS SITS ĪSTENOŠANA

7.1.   Šīs SITS piemērošana ekspluatācijā nododamajām ātrgaitas līnijām

Šo specifikāciju 4.–6. nodaļu un visus 7.3. punkta specifiskos noteikumus pilnīgi piemēro līnijām, kas tiek iekļautas šīs SITS ģeogrāfiskajā darbības jomā (sal. ar 1.2. punktu), kuras tiks nodotas ekspluatācijā pēc šīs SITS stāšanās spēkā.

7.2.   Šīs SITS piemērošana ātrgaitas līnijām, kas jau ir ekspluatācijā

Šajā SITS raksturotā stratēģija attiecas uz modernizētām un atjaunotām līnijām saskaņā ar nosacījumiem, kas izklāstīti 14. panta 3. punktā Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK. Šai sakarā pārejas stratēģijā ir norādīts pašreizējo iekārtu pielāgošanas veids, ja vien tas ir ekonomiski pamatojams. Infrastruktūras SITS gadījumā piemēro turpmāk minētos principus.

7.2.1.   Darbu klasifikācija

Pašreizējo līniju pārveidei, lai panāktu atbilstību šai SITS, ir augstas investīciju izmaksas, un tāpēc tā var notikt tikai pakāpeniski.

Ņemot vērā dažādu infrastruktūras apakšsistēmas daļu paredzamo darbmūžu, turpmāk sniegts uzskaitījums, kurā minētās daļas sarindotas pārveides sarežģītības samazināšanās kārtībā.

Inženierbūves:

| — | līnijas trase (līkņu rādiuss, attālums starp sliežu ceļu asīm, kāpumi un kritumi), |
| --- | --- |

—

līnijas trase (līkņu rādiuss, attālums starp sliežu ceļu asīm, kāpumi un kritumi),

| — | tuneļi (gabarīti un šķērsgriezums), |
| --- | --- |

—

tuneļi (gabarīti un šķērsgriezums),

| — | dzelzceļa būves (vertikālo slodžu izturība), |
| --- | --- |

—

dzelzceļa būves (vertikālo slodžu izturība),

| — | ceļu būves (gabarīti), |
| --- | --- |

—

ceļu būves (gabarīti),

| — | stacijas (pasažieru peroni). |
| --- | --- |

—

stacijas (pasažieru peroni).

Sliežu ceļu virsbūve:

| — | apakšmarka, |
| --- | --- |

—

apakšmarka,

| — | pārmijas un krustojumi, |
| --- | --- |

—

pārmijas un krustojumi,

| — | sliežu ceļš. |
| --- | --- |

—

sliežu ceļš.

Dažādas iekārtas un tehniskās apkopes iespējas.

7.2.2.   Inženierbūvju parametri un specifikācijas

To atbilstība tiks panākta, īstenojot lielus infrastruktūras modernizācijas projektus, kas paredzēti līnijas darbības parametru uzlabošanai.

Lielākās grūtības rada elementi, kas saistīti ar inženierbūvēm, jo parasti tos var pārveidot, tikai veicot pilnīgu rekonstrukciju (būves, tuneļi, zemesdarbi).

Dinamiskā analīze, ja tāda ir nepieciešama saskaņā ar šīs SITS 4.2.1.14.2. punktu,

| — | ir vajadzīga pašreizējo līniju modernizēšanas gadījumā, |
| --- | --- |

—

ir vajadzīga pašreizējo līniju modernizēšanas gadījumā,

| — | nav vajadzīga pašreizējo līniju atjaunošanas gadījumā. |
| --- | --- |

—

nav vajadzīga pašreizējo līniju atjaunošanas gadījumā.

7.2.3.   Sliežu ceļu virsbūves parametri un raksturlielumi

To pakāpeniska pārveide nav tik sarežģīta, jo tos var pārbūvēt pakāpeniski ģeogrāfiski ierobežotās teritorijās, vai arī tāpēc, ka dažus komponentus var pārveidot neatkarīgi no kopuma, kurā tie ietilpst kā daļa.

To atbilstība tiks panākta, īstenojot lielus infrastruktūras modernizācijas projektus, kas paredzēti līnijas darbības parametru uzlabošanai.

Ir iespējams pakāpeniski nomainīt visus virsbūves elementus vai to daļu ar tādiem, kas atbilst šai SITS. Šādos gadījumos jāņem vērā, ka katrs no šiem elementiem, atsevišķi ņemot, pats par sevi nerada iespējas nodrošināt visa kopuma atbilstību: apakšsistēmas atbilstību var noteikt tikai kopumam, t. i., pēc tam, kad visi tās elementi atbilst SITS.

Šādā gadījumā starpposmi var būt vajadzīgi, lai saglabātu virsbūves savietojamību ar citām apakšsistēmām (vilcienu vadības iekārtu un signalizācijas, un elektroapgādes), kā arī tādu vilcienu ekspluatāciju, uz kuriem šī SITS neattiecas.

7.2.4.   Dažādu iekārtu un tehniskās apkopes iespēju parametri un raksturlielumi

Tās pārveido atbilstoši to operatoru vajadzībām, kuri izmanto attiecīgās stacijas un tehniskās apkopes iespējas.

7.2.5.   Ātrums kā pārejas kritērijs

Var nodot līniju ekspluatācijā ar mazāku braukšanas ātrumu nekā plānoto maksimālo braukšanas ātrumu. Tomēr tādā gadījumā līniju veido tā, lai varētu netraucēti pieņemt galīgo plānoto maksimālo braukšanas ātrumu.

Piemēram, attālumam starp sliežu ceļu asīm jāatbilst plānotajam līnijas braukšanas ātrumam, bet ārējās sliedes pacēlumam jābūt piemērotam ātrumam, kas ir spēkā, kad līniju nodod ekspluatācijā.

Atbilstības novērtēšanas prasības šādos apstākļos ir noteiktas 6.3. iedaļā.

7.3.   Īpaši gadījumi

Šādi īpaši gadījumi atļauti noteiktos tīklos. Šie īpašie gadījumi tiek klasificēti kā:

| — | “P” gadījumi: pastāvīgi gadījumi |
| --- | --- |

—

“P” gadījumi: pastāvīgi gadījumi

| — | “T” gadījumi: gadījumi uz noteiktu laiku, par kuriem ir ieteicams, lai mērķa sistēma tiktu sasniegta līdz 2020. gadam. (Šāds mērķis noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK). |
| --- | --- |

—

“T” gadījumi: gadījumi uz noteiktu laiku, par kuriem ir ieteicams, lai mērķa sistēma tiktu sasniegta līdz 2020. gadam. (Šāds mērķis noteikts Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 23. jūlija Lēmumā Nr. 1692/96/EK par pamatnostādnēm Eiropas transporta tīkla attīstībai, kurā grozījumi izdarīti ar Lēmumu Nr. 884/2004/EK).

7.3.1.   Konkrēti Vācijas tīkla raksturlielumi

7.3.1.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Maksimālie kāpumi un kritumi

Ātrgaitas līnijā no Ķelnes līdz Frankfurtei (pie Mainas) maksimālie kāpumi un kritumi tiek noteikti 40 ‰ apmērā.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.1.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Nav.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.2.   Konkrēti Austrijas tīkla raksturlielumi

7.3.2.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Pasažieru perona minimālais garums

Pasažieru perona minimālais garums ir samazināts līdz 320 m.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.2.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Pasažieru perona minimālais garums

Pasažieru perona minimālais garums ir samazināts līdz 320 m.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.3.   Konkrēti Dānijas tīkla raksturlielumi

P gadījumi

P gadījumi

Pasažieru peronu un trakcijas ceļu minimālais garums

Dānijas tīkla līnijās minimālais pasažieru peronu un trakcijas ceļu garums ir samazināts līdz 320 m.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.4.   Konkrēti Spānijas tīkla raksturlielumi

7.3.4.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Sliežu ceļa platums

Izņemot ātrgaitas satiksmes līnijas no Madrides līdz Seviļai un no Madrides caur Barselonu līdz Francijas robežai, Spānijas dzelzceļu tīkla sliežu ceļa platums ir 1 668 mm.

7.3.4.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Sliežu ceļa platums

II un III kategorijas līnijām ir noteikts 1 668 mm sliežu ceļa platums.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

II un III kategorijas līnijās nominālo attālumu starp sliežu ceļu asīm var samazināt līdz 3,808 m.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.5.   Konkrēti Somijas tīkla raksturlielumi

7.3.5.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Sliežu ceļa platums

Nominālais sliežu ceļa platums ir 1 524 mm.

Minimālais infrastruktūras gabarīts

Minimālajam infrastruktūras gabarītam jānodrošina vilcienu kustība, kas atbilst kravas gabarītam FIN 1, kas definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Ekvivalents koniskums

Vidējā platuma minimālās vērtības ir

| Kustības ātrums | Vidējā platuma minimālā vērtība virs 100 m |
| --- | --- |
| < 160 | Novērtēšana nav nepieciešama |
| > 160 un < 200 | 1 519 |
| > 200 un < 230 | 1 521 |
| > 230 un < 250 | 1 522 |
| > 250 un < 280 | 1 523 |
| > 280 un < 300 | 1 523 |
| > 300 | 1 523 |

Kustības ātrums

Vidējā platuma minimālā vērtība virs 100 m

< 160

Novērtēšana nav nepieciešama

> 160 un < 200

1 519

> 200 un < 230

1 521

> 230 un < 250

1 522

> 250 un < 280

1 523

> 280 un < 300

1 523

> 300

1 523

Atstarpes starp darba virsmām, kas jāizmanto 4.2.9.2. iedaļā minētajos aprēķinos, ir 1 511 mm un 1 505 mm.

Brīvā riteņa pāreja pārmijās

Brīvās pārejas maksimālā vērtība pārmijās ir 1 469 mm.

Stacionāras serdes aizsargs

Stacionāras serdes aizsarga minimālā vērtība ir 1 478 mm.

Brīvā riteņa pāreja krustojuma serdē

Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība krustojuma serdē ir 1 440 mm.

Brīvā riteņa pāreja pārbaudes/spārna ieejā

Brīvā riteņa pārejas maksimālā vērtība pārbaudes/spārna ieejā ir 1 469 mm.

Minimālais riteņu uzmalu vadotnes attālums

Minimālais riteņu uzmalu vadotnes attālums ir 41 mm.

Pārbaudes sliedes liekais augstums

Pārbaudes sliedes augstuma maksimālā vērtība ir 55 mm.

Perona garums

Perona minimālais garums ir 350 m.

Perona malas attālums no sliežu ceļa ass

Nominālais attālums no sliežu ceļa ass līdz perona malai ir vismaz 1 800 mm, ja perona augstums ir 550 mm.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.5.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Daži gadījumi attiecas uz I kategorijas līnijām.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.6.   Konkrēti Lielbritānijas tīkla raksturlielumi

7.3.6.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Nav.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.6.2.   II kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Minimālais infrastruktūras gabarīts (4.2.3. iedaļa)

1.   UK1 (2. izdevums) profili

Ātrgaitas ritošā sastāva SITS definēti UK1 (2. izdevums) profili.

UK1 (2. izdevums) ir definēts, izmantojot daudzas Lielbritānijas dzelzceļa infrastruktūrai atbilstošas metodoloģijas, kas ļauj maksimāli izmantot ierobežotu vietu.

UK1 (2. izdevums) gabarīts ietver 3 profilus: UK1[A], UK1[B], UK1[D].

Saskaņā ar šo klasifikāciju [A] gabarīti ir transportlīdzekļa gabarīti, kas nav saistīti ar infrastruktūras parametriem, [B] gabarīti ir transportlīdzekļa gabarīti, kas iekļauj ierobežotu (specifisku) transportlīdzekļa balstiekārtas kustību, bet neiekļauj apgāšanos, un [D] gabarīti ir šabloni, kas definē maksimāli pieejamo infrastruktūras telpu uz taisna un līdzena sliežu ceļa.

Infrastruktūra atbilst UK1 profiliem saskaņā ar šādiem noteikumiem:

2.   UK1[A] profils

Zem 1 100 mm ARL piemēro stacionāru infrastruktūras gabarītu, kas definēts Dzelzceļa grupas standartā GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris). Šis gabarīts nodrošina optimālu robežpozīciju peroniem un iekārtām, kas projektētas, lai atrastos ļoti tuvu vilcieniem, un atbilst UK1[A] profilam, kas definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Ja pastāvošā infrastruktūra neatbilst apakšējā sektora struktūras gabarītam, kas definēts GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris), samazinātas pielaides var būt, bet nodrošinot atbilstošus kontroles pasākumus. Šie pasākumi ir noteikti GC/RT5212 (2003. gada februāra 1. izdevumā).

3.   UK1[B] profils

UK1[B] profils attiecas uz nominālu sliežu ceļa pozīciju. Tas ietver zemu noturību gareniskām un vertikālām sliežu ceļa pielaidēm un pieņem 100 mm transportlīdzekļa maksimālo dinamisko kustību (gareniska, vertikāla, sānsveres, ritošā sastāva pielaides un vertikāls izliekums).

Piemērojot deklarēto UK1[B] profilu, to koriģē attiecībā uz apgāšanos horizontālos līkumos (izmantojot 5. iedaļā raksturoto formulu) ar šādām vērtībām:

| Ratiņu centri | 17,000 m |
| --- | --- |
| Kopējais garums | 24,042 m no visa korpusa platuma |

Ratiņu centri

17,000 m

Kopējais garums

24,042 m no visa korpusa platuma

UK1[B] profilam gabarītus paredz saskaņā ar GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris) prasībām.

4.   UK1[D] profils

UK1[D] profils attiecas uz nominālu sliežu ceļa pozīciju. Ritošajam sastāvam, kas ir paziņots kā atbilstošs UK1[D], ir atbilstoši korpusa izmēri, ģeometriskā kārtība un dinamiskās kustības, kas definētas saskaņā ar apstiprināto metodoloģiju, kuru izmantoja, lai aprēķinātu darba aplieci.

Neviens punkts uz infrastruktūras neiestiepjas gabarīta līnijā, kas definēta UK1[D]. Līkumos nav nepieciešamas pielaides apgāšanās dēļ.

Ja ritošajam sastāvam, kas izsludināts kā atbilstīgs UK1[D], nolīgumā ar infrastruktūras pārvaldītāju ir piešķirts maršruta apstiprinājums, gabarītus šiem ritošajiem sastāviem piešķir saskaņā ar GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris) prasībām.

5.   Apgāšanās uz līkumiem aprēķināšana

Šajā iedaļā izklāstīts, kā aprēķināt ritošā sastāva darba aplieces palielinājumu, kas rodas no braukšanas līkumā. Tas attiecas uz infrastruktūras pārvaldītāju. Aprēķini ir identiski ātrgaitas ritošā sastāva SITS sniegtajiem platuma samazinājuma aprēķiniem, kaut gan ir izteikti citādi.

Image

Apgāšanās ritošā sastāva korpusa punktā ir starpība starp radiālu attālumu no sliežu ceļa centra līnijas līdz punktam (Rdo vai Rdi) un sānu attālumu no ritošā sastāva centra līnijas līdz punktam (Wo vai Wi). To aprēķina stāvošam ritošam sastāvam.

Aplūkosim ritošo sastāvu ar ratiņa centriem L un ratiņu ass ao puses attālumu (faktiskais ass attālums ir 2 x ao).

Punkta Ui iekšējā apgāšanās no ritošā sastāva centra ir:

Formula

Punkta Uo ārējā apgāšanās no ritošā sastāva centra ir:

Formula

Kur Formula

Tos pašus aprēķinus var arī izmantot vertikālas apgāšanās aprēķinam.

Attālums starp sliežu ceļu asīm (4.2.4. iedaļa)

Šīs SITS 4.2.4. iedaļā attiecībā uz maksimāli pieļaujamo braukšanas ātrumu V <= 230 km/h ir noteikts, ka „projektēšanas posmā minimālo attālumu starp to līniju sliežu ceļu asīm, kas ir īpaši būvētas vai modernizētas ātrgaitas vilcieniem, [...] ja < 4,00 m, nosaka, pamatojoties uz references kinemātisko profilu (4.2.3. iedaļa).

Izmantojamais references profils ir UK1 (2. izdevums) profils, kas noteikts ātrgaitas ritošā sastāva SITS 7. nodaļā un šīs SITS 7.3.6. iedaļā.

Šo prasību var ievērot ar 3 400 mm attālumu starp sliežu ceļu asīm uz taisna sliežu ceļa un līkumota sliežu ceļa ar 400 mm vai lielāku rādiusu.

Peroni (4.2.20. iedaļa)

1.   Perona augstums

Lielbritānijā modernizētajās līnijās, kur vilcieniem, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, paredzēta apstāšanās normālas komercekspluatācijas laikā, peronu malas augstums ir 915 mm (ar pielaidi + 0/–50 mm), ko mēra taisnā leņķī pret sliežu ceļa sliežu plakni blakus peronam.

2.   Perona horizontālais attālums (perona nobīde)

Lielbritānijā modernizētajās līnijās, kur vilcieniem, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, paredzēta apstāšanās normālas komercekspluatācijas laikā, peronu malas minimālais attālums no blakus sliežu ceļa (ar pielaidi + 15/–0 mm) atbilst apakšējā sektora būvju gabarītam, kas noteikts Dzelzceļa sliežu grupas standarta GC/RT5212 (1. izdevums, 2003. gada februāris) 1. papildinājumā.

Vairumam ritošo sastāvu šo prasību ievēro līkumos, kuru rādiuss ir lielāks par 360 m vai vienāds ar to, ar perona nobīdi 730 mm apmērā (ar pielaidi + 15/–0 mm). Dzelzceļa grupas standarta GC/RT5212 (2003. gada februāris) 1. papildinājumā ir noteikti izņēmumi, ja 373. klases (Eurostar) vilcieniem vai 2,6 m platiem konteineriem ir jāpabrauc garām peronam. Tāpat arī Dzelzceļa grupas standarta GC/RT5212 (2003. gada februāris) 1. papildinājumā ir noteiktas prasības, ja līkuma rādiuss ir mazāks par 360 mm.

3.   Minimālais perona garums

Lielbritānijas tīkla modernizētajās līnijās, kur vilcieniem, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, paredzēta apstāšanās normālās komercekspluatācijas laikā, perona lietderīgais garums ir vismaz 300 m.

Lielbritānijas tīkla modernizētajās līnijās, kur vilcieni, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, paredzēta apstāšanās normālās komercekspluatācijas laikā, perona garumu norāda infrastruktūras reģistrā.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.6.3.   III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Visus īpašos P gadījumus, kurus piemēro II kategorijas līnijām, piemēro arī III kategorijas līnijām.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.7.   Konkrēti Grieķijas tīkla raksturlielumi

7.3.7.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Nav.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.7.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Būvju gabarīts

Būvju gabarīts Atēnu–Saloniku–Idomenas un Saloniku-Promahonas līnijā ir GB, bet dažādos līnijas posmos ierobežots līdz GA.

Būvju gabarīts Atēnu–Kiato līnijā ir GB.

Pasažieru peronu un trakcijas ceļu minimālais garums

Pasažieru peronu un trakcijas ceļu minimālais izmantojamais garums Atēnu–Saloniku–Idomenas un Saloniku–Promahonas līnijā ir 200 m.

Promahonas stacijā: 189 m.

Pasažieru peronu un trakcijas ceļu minimālie izmantojamie garumi Atēnu–Kiato līnijā ir šādi:

SKA, Megara, Ag.Teodori un Kiato stacijās: 300 m.

Triasio stacijā: 150 m.

Magulas stacijā: 200 m.

Sliežu ceļa platums

Atēnu–Patras līnijā noteiktais sliežu ceļa platums ir 1 000 mm. Plānota pakāpeniska modernizācijā, mainot sliežu ceļa platumu uz 1 435 mm.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.8.   Konkrēti Īrijas un Ziemeļīrijas tīkla raksturlielumi

P gadījumi

P gadījumi

Būvju gabarīts

Minimālais būvju gabarīts, kas jāizmanto Īrijas un Ziemeļīrijas līnijās, ir IRL1 Īrijas standarta būvju gabarīts.

Image

Piezīmes:

| 1. | Horizontālos līkumos jāparedz pietiekama pielaide izliekumam un ārējās sliedes pacēlumam. |
| --- | --- |

1.

Horizontālos līkumos jāparedz pietiekama pielaide izliekumam un ārējās sliedes pacēlumam.

| 2. | Vertikālos līkumos jāņem vērā šādu izliekumu ietekme. |
| --- | --- |

2.

Vertikālos līkumos jāņem vērā šādu izliekumu ietekme.

| 3. | 60 mm zemtilta gabarīta izvirzījuma robeža konstrukcijām atbilst visiem ierobežojumiem, kas noteikti PW4 standartā. Dublinas piepilsētas zonas izvirzījuma skaitlis ir nulle (sk. PW4 standartu nenozīmīgiem izņēmumiem). |
| --- | --- |

3.

60 mm zemtilta gabarīta izvirzījuma robeža konstrukcijām atbilst visiem ierobežojumiem, kas noteikti PW4 standartā. Dublinas piepilsētas zonas izvirzījuma skaitlis ir nulle (sk. PW4 standartu nenozīmīgiem izņēmumiem).

| 4. | Tilti:






  a) | 4 830 mm vertikāls augstums ir pabeigts augstums. Ja ir paredzēts papildu balasts vai ir nepieciešamas sliežu sēžas, lai uzlabotu garenvirziena profilu, jānodrošina lielāks augstums. Dažos gadījumos 4 830 mm var tikt samazināti līdz 4 690 mm. |
| --- | --- | --- |

4.

Tilti:

a)

4 830 mm vertikāls augstums ir pabeigts augstums. Ja ir paredzēts papildu balasts vai ir nepieciešamas sliežu sēžas, lai uzlabotu garenvirziena profilu, jānodrošina lielāks augstums. Dažos gadījumos 4 830 mm var tikt samazināti līdz 4 690 mm.

| b) | Ja ir iekļauts pacēlums, tilta un konstrukcijas augstums jāpalielina līdz A tabulā dotajām vērtībām.






  A tabula |
| --- | --- |
| PACĒLUMS | A |
| 0 | 4 830 |
| 10 | 4 843 |
| 20 | 4 857 |
| 30 | 4 870 |
| 40 | 4 883 |
| 50 | 4 896 |
| 60 | 4 910 |
| 70 | 4 923 |
| 80 | 4 936 |
| 90 | 4 949 |
| 100 | 4 963 |
| 110 | 4 976 |
| 120 | 4 989 |
| 130 | 5 002 |
| 140 | 5 016 |
| 150 | 5 029 |
| 160 | 5 042 |
| 165 | 5 055 |

b)

Ja ir iekļauts pacēlums, tilta un konstrukcijas augstums jāpalielina līdz A tabulā dotajām vērtībām.

A tabula

PACĒLUMS

A

0

4 830

10

4 843

20

4 857

30

4 870

40

4 883

50

4 896

60

4 910

70

4 923

80

4 936

90

4 949

100

4 963

110

4 976

120

4 989

130

5 002

140

5 016

150

5 029

160

5 042

165

5 055

| c) | Tilta pamatiem ir jābūt 4 500 mm attālumā no tuvākās braukšanas malas, uz kuru iedarbojas izliekums. |
| --- | --- |

c)

Tilta pamatiem ir jābūt 4 500 mm attālumā no tuvākās braukšanas malas, uz kuru iedarbojas izliekums.

| d) | Ja ir paredzēta elektrifikācija un tuvumā ir līdzens krustojums, vertikālais gabarīts ir jāpaaugstina līdz 6 140 mm. |
| --- | --- |

d)

Ja ir paredzēta elektrifikācija un tuvumā ir līdzens krustojums, vertikālais gabarīts ir jāpaaugstina līdz 6 140 mm.

| 5. | Nav pielaides 700 mm platai pārejai. Ja pāreja nav paredzēta, minētie izmēri var tikt samazināti līdz 1 790 mm. |
| --- | --- |

5.

Nav pielaides 700 mm platai pārejai. Ja pāreja nav paredzēta, minētie izmēri var tikt samazināti līdz 1 790 mm.

| 6. | Sk. PW39 standartu, kurā ir atrodams vispārējs perona platumu grafiks. |
| --- | --- |

6.

Sk. PW39 standartu, kurā ir atrodams vispārējs perona platumu grafiks.

Sliežu ceļa platums

Īrijas un Ziemeļīrijas dzelzceļu tīklu veido līnijas ar sliežu ceļa platumu 1 602 mm. Saskaņā ar 7. panta b) punktu Padomes Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, Īrijā un Ziemeļīrijā, projektējot jaunas līnijas, tiek ievērots šis sliežu ceļa platums.

Minimālais līknes rādiuss

Tiks saglabāts sliežu ceļa platums 1 602 mm, šīs SITS noteikumi par līknes rādiusu un ar to saistītajiem elementiem (ārējās sliedes pacēlums un ārējās sliedes pacēluma deficīts) neattiecas uz Īrijas un Ziemeļīrijas dzelzceļa tīkliem.

Pasažieru peronu un trakcijas ceļu minimālais garums

Īrijas un Ziemeļīrijas tīkla līnijās minimālais to pasažieru peronu un trakcijas ceļu lietderīgais garums, kurus izmanto ātrgaitas vilcieni, ir noteikts 215 m.

Perona augstums

Īrijas un Ziemeļīrijas tīklos peronu projektētajam augstumam ir jābūt 915 mm. Perona augstums jāizraugās tā, lai optimāli izmantotu pakāpienu augstumu vilcieniem, kas uzbūvēti pēc gabarīta IRL1.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

Minimālais attālums starp sliežu ceļu asīm esošajās līnijās Īrijā un Ziemeļīrijā jāpalielina pirms modernizācijas, lai garantētu drošības attālumu starp garāmbraucošajiem vilcieniem.

7.3.9.   Konkrēti Itālijas tīkla raksturlielumi

7.3.9.1.   I, II un III kategorijas līnijas

Peronu ar 550 mm augstumu attālums līdz sliežu ceļu asij

P gadījumi

P gadījumi

Itālijas tīkla līnijās 550 mm augstiem peroniem nominālais attālums L no sliežu ceļu ass paralēli rites virsmai ir iegūts no formulas:

| uz taisna sliežu ceļa un līkumos: | |
| --- | --- |
| ārpus līkumiem: | |

uz taisna sliežu ceļa un līkumos:

Formula

ārpus līkumiem:

Formula

kur δ ir līkuma ar horizontālu līniju leņķis.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.10.   Konkrēti Nīderlandes tīkla raksturlielumi

7.3.10.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Nav.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.10.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Perona augstums ir 840 mm.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.11.   Konkrēti Portugāles tīkla raksturlielumi

7.3.11.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Nav.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.11.2.   II un III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Sliežu ceļa platums ir 1 668 mm.

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.12.   Konkrēti Zviedrijas tīkla raksturlielumi

7.3.12.1.   I kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Minimālais perona garums

Minimālais perona garums ir samazināts līdz 225 m.

Trakcijas ceļi: minimālais garums

Trakcijas ceļu garumu var ierobežot tā, lai tajos varētu pieņemt vilcienus, kuru garums nepārsniedz 225 m.

Peroni – attālums no sliežu ceļu ass

Nominālais attālums L no sliežu ceļu ass paralēli rites virsmai ir:

L = 1 700 mm + Si, o L (mm), S (mm),

i, o

kur S ir atkarīgs no līkuma rādiusa (R) un uzstādītā ārējās sliedes pacēluma (D), kas iegūts no formulas:

Iekšējiem līkumiem:

| Si = 41 000/R + D/3* | (peroniem, kuru augstums ir 580 mm) |
| --- | --- |
| | (peroniem, kuru augstums ir 730 mm D/2)* |

Si = 41 000/R + D/3*

i

(peroniem, kuru augstums ir 580 mm)

(peroniem, kuru augstums ir 730 mm D/2)*

*

Ārējiem līkumiem:

So = 31 000/R – D/4

o

R (m), D (mm)

Perona malu (pozicionēšanai) nominālā attāluma L (1 700 mm) pielaides mm ir:

| Jauna konstrukcija: | 0, + 40 |
| --- | --- |
| Tehniskās apkopes pielaide: | 30, + 50 |
| Drošības robežas pielaide: | 50 |

Jauna konstrukcija:

0, + 40

Tehniskās apkopes pielaide:

30, + 50

Drošības robežas pielaide:

50

T gadījumi

T gadījumi

Nav.

7.3.12.2.   II kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Daži gadījumi attiecas arī uz I kategorijas līnijām.

T gadījumi

T gadījumi

Perona augstums

Nominālais perona augstums ir 580 mm vai 730 mm.

7.3.12.3.   III kategorijas līnijas

P gadījumi

P gadījumi

Tādi paši gadījumi kā attiecībā uz I kategorijas līnijām.

T gadījumi

T gadījumi

Perona augstums

Nominālais perona augstums ir 580 mm vai 730 mm.

7.3.13.   Konkrēti Polijas tīkla raksturlielumi

P gadījumi

P gadījumi

Būvju gabarīts

Būvju gabarītam jānodrošina iespējas būvēt vilcienus, kas atbilst gabarītam GB un OSZD 2-SM (sk. turpmāk redzamo diagrammu).

Image

7.4.   SITS grozījumi

Saskaņā ar 6. panta 3. punktu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, aģentūra “atbild par SITS pārskatīšanu un precizēšanu, kā arī par attiecīgu ieteikumu sagatavošanu šīs direktīvas 21. pantā minētajai komitejai, ņemot vērā tehnikas attīstību vai pārmaiņas sociālajās prasībās”. Turklāt progresīva pārējo SITS pieņemšana un grozīšana arī var ietekmēt šo SITS. Ierosinātās šīs SITS izmaiņas rūpīgi izskata un orientējoši ik pēc 3 gadiem publicē atjauninātu SITS. Tas arī ietver iespēju iekļaut infrastruktūras trokšņu parametrus.

Pētījums aptver tikai tos maršrutus, kuriem jābūt veiktai trokšņa kartēšanai atbilstoši 2002. gada 22. jūnija Vides trokšņa direktīvai 2002/49/EK. Ar infrastruktūru saistītiem pasākumiem, uz kuriem dotas atsauces, ir jābūt vērstiem vienīgi uz cēloņa novēršanu, piem., sliežu galviņas nelīdzenuma kontrole un sliežu ceļa dinamisko raksturlielumu akustiskā optimizācija.

7.5.   Nolīgumi

7.5.1.   Pastāvošie nolīgumi

Dalībvalstis sešu mēnešu laikā pēc šīs SITS stāšanās spēkā paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem, saskaņā ar kuriem ekspluatē apakšsistēmas, kas attiecas uz šīs SITS darbības jomu (šīs SITS 2. nodaļā definēto apakšsistēmu izveide, atjaunošana, modernizēšana, nodošana ekspluatācijā, ekspluatācija un tehniskā apkope):

| — | starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ; |
| --- | --- |

—

starp dalībvalstīm un dzelzceļa uzņēmumu(-iem) vai infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) spēkā esošie valsts līmeņa, divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas noslēgti uz pastāvīgu vai pagaidu laiku paredzētā vilcienu pārvadājuma ļoti īpaša vai vietēja rakstura dēļ;

| — | starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni; |
| --- | --- |

—

starp dzelzceļa uzņēmumu(-iem), infrastruktūras pārvaldītāju(-iem) vai dalībvalsti(-īm) noslēgtie divpusējie vai daudzpusējie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni;

| — | starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni. |
| --- | --- |

—

starp vienu vai vairākām dalībvalstīm un vismaz vienu trešo valsti vai starp dalībvalstu dzelzceļa uzņēmumiem vai infrastruktūras pārvaldītājiem un vismaz vienu trešās valsts dzelzceļa uzņēmumu vai infrastruktūras pārvaldītāju noslēgtie starptautiskie nolīgumi, kas nodrošina būtisku vietējo vai reģionālo savstarpējas izmantojamības līmeni.

Pastāvīga šīs SITS darbības jomā esošo apakšsistēmu ekspluatācija/apkope, ko aptver šie nolīgumi, ir atļauta, ciktāl tās atbilst Kopienas tiesību aktiem.

Tiks vērtēta šo nolīgumu atbilstība ES tiesību aktiem, tai skaitā to nediskriminējošais raksturs, un jo īpaši atbilstība šai SITS, un Komisija veiks nepieciešamos pasākumus, piemēram, pārskatīs šo SITS, lai iekļautu iespējamos īpašos gadījumus vai pārejas pasākumus.

7.5.2.   Nākotnes nolīgumi

Visos turpmākajos nolīgumos vai pastāvošo nolīgumu grozījumā ņem vērā ES tiesību aktus un jo īpaši šo SITS. Dalībvalstis paziņo Komisijai par šādiem nolīgumiem/grozījumiem. Tad piemēro to pašu procedūru, kas izklāstīta 7.5.1. punktā.

---

(1)  Ar Direktīvu 2004/50/EK grozītās Direktīvas 96/48/EK III pielikuma iedaļas.

1

(2)  Sliežu temperatūras paaugstināšanās, tajā izkliedējot bremzēšanas spēku radīto enerģiju, ir 0,035 oC uz kN bremzēšanas spēka vienai sliedei; tas (abām sliedēm) atbilst sliežu temperatūras kāpumam par apmēram 6 oC uz vienu vilcienu pēkšņas bremzēšanas gadījumā.

2

o

o

(3)  Jāatzīmē, ka faktiskā sliežu ceļa kvalitāte nav references sliežu ceļa kvalitāte, kas definēta, lai novērtētu ritošo sastāvu pret vilciena braukšanas garām trokšņa robežām.

3

(4)  Ja vispāratzītie ražojumi ir laisti tirgū pirms šīs SITS redakcijas izdošanas, tiek uzskatīts, ka tips ir apstiprināts, un tāpēc tipa pārbaude (B modulis) nav nepieciešama. Tomēr ražotājs uzskatāmi pierāda, ka iepriekšējo lietojumu savstarpējās izmantojamības komponentu testu un pārbaužu rezultāti ir bijuši pozitīvi un atbilst šīs SITS prasībām. Tādā gadījumā šie lietojumi ir izmantojami jauniem lietojumiem. Ja nevar uzskatāmi pierādīt, ka risinājums iepriekš ir novērtēts pozitīvi, piemēro E2 procedūru.

4

A PIELIKUMS

Infrastruktūras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponenti

A.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā ir raksturota infrastruktūras apakšsistēmas savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstības novērtēšana.

A.2.   “Vispāratzītu” savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējamie raksturlielumi

Dažādos projektēšanas, izstrādes un ražošanas posmos vērtējamie savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumi A tabulā ir apzīmēti ar X. Ja paziņotajai institūcijai nav jāveic novērtējums, tabulā tas ir apzīmēts ar “n.p.”.

A1 tabula

Savstarpējas izmantojamības komponentu novērtēšana EK atbilstības deklarācijas izdošanai

| Vērtējamie raksturlielumi | Novērtēšana šādos posmos |
| --- | --- |
| Projektēšanas un izstrādes posms | Ražošanas posms |
| Projekta pārskatīšana | Ražošanas procesa pārskatīšana | Tipa tests | | Ražojuma kvalitāte
  (sērijas) |
| 5.3.1. | Sliede |

Vērtējamie raksturlielumi

Novērtēšana šādos posmos

Projektēšanas un izstrādes posms

Ražošanas posms

Projekta pārskatīšana

Ražošanas procesa pārskatīšana

Tipa tests

Ražojuma kvalitāte

(sērijas)

5.3.1.

| 5.3.1.1 | . Sliedes galviņas profils |
| --- | --- |

5.3.1.1

. Sliedes galviņas profils

X

X

n.p.

X

| 5.3.1.2 | . Projekta lineārā masa |
| --- | --- |

5.3.1.2

. Projekta lineārā masa

X

n.p.

n.p.

n.p.

| 5.3.1.3. | Tērauda marka |
| --- | --- |

5.3.1.3.

Tērauda marka

X

X

n.p.

X

| 5.3.2. | Sliežu piestiprināšanas sistēma |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.3.2.a | Minimālā pretestība sliežu garenslīdei |
| --- | --- |

5.3.2.a

Minimālā pretestība sliežu garenslīdei

n.p.

n.p.

X

X

| 5.3.2.b | Pretestība atkārtotu ciklisku slodžu iedarbībai |
| --- | --- |

5.3.2.b

Pretestība atkārtotu ciklisku slodžu iedarbībai

n.p.

n.p.

X

X

| 5.3.2.c | Zemsliežu pamata dinamiskais stingrums |
| --- | --- |

5.3.2.c

Zemsliežu pamata dinamiskais stingrums

n.p.

n.p.

X

X

| 5.3.2.d | Elektriskā pretestība |
| --- | --- |

5.3.2.d

Elektriskā pretestība

n.p.

n.p.

X

X

| 5.3.3. | Gulšņu un sliežu balsti |
| --- | --- |

5.3.3.

| 5.3.3.a | Masa |
| --- | --- |

5.3.3.a

Masa

X

X

X

X

| 5.3.3.b | Garums |
| --- | --- |

5.3.3.b

Garums

X

X

X

X

| 5.3.4. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

5.3.4.

| 5.3.4.a | Bloķēšanas līdzekļi |
| --- | --- |

5.3.4.a

Bloķēšanas līdzekļi

X

n.p.

n.p.

n.p.

| 5.3.4.b | Kustīgo seržu izmantojums |
| --- | --- |

5.3.4.b

Kustīgo seržu izmantojums

X

n.p.

n.p.

n.p.

| 5.3.4.c | Ģeometriskie parametri |
| --- | --- |

5.3.4.c

Ģeometriskie parametri

X

X

n.p.

X

| 5.3.5. | Ūdens piepildīšanas savienotājs |
| --- | --- |

5.3.5.

| 5.3.5. | Tips un raksturlielumi |
| --- | --- |

5.3.5.

Tips un raksturlielumi

X

n.p.

n.p.

X

A.3.   “Jaunu” savstarpējas izmantojamības komponentu novērtējamie raksturlielumi

Jaunus savstarpējas izmantojamības komponentus novērtēs projektēšanas posmā atbilstoši 4. nodaļas prasībām, kā atzīmēts A2. tabulā. Ja paziņotajai institūcijai nav jāveic novērtējums, tabulā tas ir apzīmēts ar “n.p.”.

Pārmiju un krustojumu novērtēšanai izmantojamās 4. nodaļas daļas ir noteiktas 5. nodaļā.

Ražošanas posmā jaunu savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumus, kas noteikti tehniskajā dokumentācijā atrodamajās tehniskajās specifikācijās, novērtē saskaņā ar izvēlēto moduli.

A2 tabula

Jauna savstarpējas izmantojamības komponenta novērtēšana EK atbilstības verifikācijai

| | Savstarpējas izmantojamības komponenti |
| --- | --- |
| Vērtējamie raksturlielumi | Sliede | Piestiprināšanas sistēmas | Gulšņi |
| 4.2.2. | Nominālais sliežu ceļa platums |

Savstarpējas izmantojamības komponenti

Vērtējamie raksturlielumi

Sliede

Piestiprināšanas sistēmas

Gulšņi

4.2.2.

Nominālais sliežu ceļa platums

n.p.

n.p.

Projekta pārskatīšana

| 4.2.3. | Minimālais infrastruktūras gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.

Minimālais infrastruktūras gabarīts

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.4. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.4.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.5. | Maksimālie kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.5.

Maksimālie kāpumi un kritumi

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.6. | Minimālais līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.6.

Minimālais līknes rādiuss

n.p.

Projekta pārskatīšana

n.p.

| 4.2.7. | Ārējās sliedes pacēlums |
| --- | --- |

4.2.7.

Ārējās sliedes pacēlums

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.8. | Ārējās sliedes pacēluma deficīts |
| --- | --- |

4.2.8.

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.9.2. | Ekvivalentais koniskums (projektētie izmēri) |
| --- | --- |

4.2.9.2.

Ekvivalentais koniskums (projektētie izmēri)

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

| 4.2.9.3.1. | Vidējā sliežu ceļu platuma minimālās vērtības |
| --- | --- |

4.2.9.3.1.

Vidējā sliežu ceļu platuma minimālās vērtības

Projekta pārskatīšana – ekspluatācijā

Projekta pārskatīšana – ekspluatācijā

Projekta pārskatīšana – ekspluatācijā

| 4.2.10. | Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte un izolētu defektu ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.10.

Sliežu ceļa ģeometrijas kvalitāte un izolētu defektu ierobežojumi

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.11. | Sliežu ieslīpums |
| --- | --- |

4.2.11.

Sliežu ieslīpums

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

| 4.2.12. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

4.2.12.

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.12.1. | Bloķēšanas līdzekļi (sk. A1 tabulu) |
| --- | --- |

4.2.12.1.

Bloķēšanas līdzekļi (sk. A1 tabulu)

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.12.2 | . Kustīgo seržu izmantojums |
| --- | --- |

4.2.12.2

. Kustīgo seržu izmantojums

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.12.3. | Ģeometriskās raksturiezīmes
  (sk. A1 tabulu) |
| --- | --- |

4.2.12.3.

Ģeometriskās raksturiezīmes

(sk. A1 tabulu)

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.13. | Sliežu izturība |
| --- | --- |

4.2.13.

Sliežu izturība

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

Projekta pārskatīšana

| 4.2.14. | Satiksmes slodze uz konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.14.

Satiksmes slodze uz konstrukcijām

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.15. | Vispārējs sliežu stingrums |
| --- | --- |

4.2.15.

Vispārējs sliežu stingrums

n.p.

Tipa tests

n.p.

| 4.2.16. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.16.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.17. | Sānvēja iedarbība |
| --- | --- |

4.2.17.

Sānvēja iedarbība

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.18 | Elektriski parametri |
| --- | --- |

4.2.18

Elektriski parametri

Tipa tests

Tipa tests

| 4.2.19. | Troksnis un vibrācijas |
| --- | --- |

4.2.19.

Troksnis un vibrācijas

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20. | Peroni |
| --- | --- |

4.2.20.

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.1. | Pieeja peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.1.

Pieeja peroniem

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.2. | Perona izmantojamais garums |
| --- | --- |

4.2.20.2.

Perona izmantojamais garums

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.4-5. | Perona augstums un attālums no sliežu ceļu ass |
| --- | --- |

4.2.20.4-5.

Perona augstums un attālums no sliežu ceļu ass

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.6. | Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.6.

Sliežu ceļu izvietojums gar peroniem

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.7. | Elektrotraumu novēršana |
| --- | --- |

4.2.20.7.

Elektrotraumu novēršana

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20.8. | Piekļuve, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām |
| --- | --- |

4.2.20.8.

Piekļuve, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.21. | Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos |
| --- | --- |

4.2.21.

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.22. | Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās |
| --- | --- |

4.2.22.

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.23. | Brīva vieta pasažieriem evakuācijas gadījumā ārpus stacijas |
| --- | --- |

4.2.23.

Brīva vieta pasažieriem evakuācijas gadījumā ārpus stacijas

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.25. | Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu |
| --- | --- |

4.2.25.

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.25.1. | Trakcijas ceļu garums |
| --- | --- |

4.2.25.1.

Trakcijas ceļu garums

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.25.2. | Trakcijas ceļu kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.25.2.

Trakcijas ceļu kāpumi un kritumi

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.25.3. | Līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.25.3.

Līknes rādiuss

n.p.

Projekta pārskatīšana

n.p.

B1 PIELIKUMS

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana

B1.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā ir norādīts infrastruktūras apakšsistēmas atbilstības novērtējums.

B1.2.   Raksturlielumi un moduļi

Dažādos projektēšanas, būvniecības un ekspluatācijas posmos novērtējamie apakšsistēmas raksturlielumi B1. tabulā ir apzīmēti ar X. Ja paziņotajai institūcijai nav jāveic novērtējums, tabulā tas ir apzīmēts ar “n.p.”.

Bet tas neizslēdz citu novērtējumu veikšanas nepieciešamību citos posmos.

Novērtēšanas posmu definīcija:

| 1. | “Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības”: te tiek iekļauta vērtību/parametru pareizības pārbaude atbilstoši piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

“Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības”: te tiek iekļauta vērtību/parametru pareizības pārbaude atbilstoši piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | “Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā”: pārbauda uz vietas, vai faktiskais ražojums atbilst attiecīgajiem projekta parametriem tieši pirms tā ekspluatācijas sākšanas. |
| --- | --- |

2.

“Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā”: pārbauda uz vietas, vai faktiskais ražojums atbilst attiecīgajiem projekta parametriem tieši pirms tā ekspluatācijas sākšanas.

| 3. | “Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos”: apakšsistēmas stāvokļa pārbaude ekspluatācijas laikā. |
| --- | --- |

3.

“Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos”: apakšsistēmas stāvokļa pārbaude ekspluatācijas laikā.

B1 tabula

Infrastruktūras apakšsistēmas novērtēšana atbilstības EK verifikācijai

| | Novērtēšanas fāzes |
| --- | --- |
| | 1 | 2 | 3 |
| Vērtējamie raksturlielumi | Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības | Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā | Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos |
| 4.2.2. | Nominālais sliežu ceļa platums |

Novērtēšanas fāzes

1

2

3

Vērtējamie raksturlielumi

Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības

Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā

Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos

4.2.2.

Nominālais sliežu ceļa platums

X

n.p.

n.p.

| 4.2.3. | Minimālais infrastruktūras gabarīts |
| --- | --- |

4.2.3.

Minimālais infrastruktūras gabarīts

X

X

n.p.

| 4.2.4. | Attālums starp sliežu ceļu asīm |
| --- | --- |

4.2.4.

Attālums starp sliežu ceļu asīm

X

X

n.p.

| 4.2.5. | Maksimālie kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.5.

Maksimālie kāpumi un kritumi

X

n.p.

n.p.

| 4.2.6. | Minimālais līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.6.

Minimālais līknes rādiuss

X

X

n.p.

| 4.2.7. | Ārējās sliedes pacēlums |
| --- | --- |

4.2.7.

Ārējās sliedes pacēlums

X

X

n.p.

| 4.2.8. | Ārējās sliedes pacēluma deficīts |
| --- | --- |

4.2.8.

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

X

n.p.

n.p.

| 4.2.9.2. | Ekvivalentais koniskums (projektētie izmēri) |
| --- | --- |

4.2.9.2.

Ekvivalentais koniskums (projektētie izmēri)

X

n.p.

n.p.

| 4.2.9.3.1. | Vidējā sliežu ceļa platuma minimālās vērtības |
| --- | --- |

4.2.9.3.1.

Vidējā sliežu ceļa platuma minimālās vērtības

n.p.

X

n.p.

| 4.2.10. | Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi |
| --- | --- |

4.2.10.

Sliežu ceļa ģeometrija un izolētu defektu ierobežojumi

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.11. | Sliežu ieslīpums |
| --- | --- |

4.2.11.

Sliežu ieslīpums

X

n.p.

n.p.

| 4.2.12. | Pārmijas un krustojumi |
| --- | --- |

4.2.12.

| 4.2.12.1. | Bloķēšanas līdzekļi (sk. A1 tabulu) |
| --- | --- |

4.2.12.1.

Bloķēšanas līdzekļi (sk. A1 tabulu)

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.12.2. | Kustīgo seržu izmantojums |
| --- | --- |

4.2.12.2.

Kustīgo seržu izmantojums

X

n.p.

n.p.

| 4.2.12.3. | Ģeometriskās raksturiezīmes
  (sk. A1 tabulu) |
| --- | --- |

4.2.12.3.

Ģeometriskās raksturiezīmes

(sk. A1 tabulu)

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.13. | Sliežu izturība |
| --- | --- |

4.2.13.

Sliežu izturība

X

n.p.

n.p.

| 4.2.14. | Satiksmes slodze uz konstrukcijām |
| --- | --- |

4.2.14.

Satiksmes slodze uz konstrukcijām

X

n.p.

n.p.

| 4.2.15. | Vispārējs sliežu stingrums |
| --- | --- |

4.2.15.

Vispārējs sliežu stingrums

atlikts

atlikts

n.p.

| 4.2.16. | Maksimālās spiediena svārstības tuneļos |
| --- | --- |

4.2.16.

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

X

n.p.

n.p.

| 4.2.17. | Sānvēja iedarbība |
| --- | --- |

4.2.17.

Sānvēja iedarbība

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.18. | Elektriski parametri |
| --- | --- |

4.2.18.

Elektriski parametri

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.19. | Troksnis un vibrācijas |
| --- | --- |

4.2.19.

Troksnis un vibrācijas

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.20. | Peroni |
| --- | --- |

4.2.20.

| 4.2.20.1. | Pieeja peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.1.

Pieeja peroniem

X

n.p.

n.p.

| 4.2.20.2. | Perona izmantojamais garums |
| --- | --- |

4.2.20.2.

Perona izmantojamais garums

X

n.p.

n.p.

| 4.2.20.4-5. | Perona augstums un attālums no sliežu ceļu ass |
| --- | --- |

4.2.20.4-5.

Perona augstums un attālums no sliežu ceļu ass

X

X

n.p.

| 4.2.20.6. | Sliežu izvietojums gar peroniem |
| --- | --- |

4.2.20.6.

Sliežu izvietojums gar peroniem

X

n.p.

n.p.

| 4.2.20.7. | Elektrotraumu novēršana |
| --- | --- |

4.2.20.7.

Elektrotraumu novēršana

X

n.p.

n.p.

| 4.2.20.8. | Piekļuve, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām |
| --- | --- |

4.2.20.8.

Piekļuve, ko nodrošina personām ar ierobežotām pārvietošanās spējām

X

n.p.

n.p.

| 4.2.21. | Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos |
| --- | --- |

4.2.21.

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos

n.p.

n.p.

n.p.

| 4.2.22. | Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās |
| --- | --- |

4.2.22.

Piekļūšana līnijas iekārtām vai iekļūšana tajās

X

n.p.

n.p.

| 4.2.23. | Brīva vieta pasažieriem evakuācijas gadījumā ārpus stacijas |
| --- | --- |

4.2.23.

Brīva vieta pasažieriem evakuācijas gadījumā ārpus stacijas

X

X

n.p.

| 4.2.25 | Trakcijas ceļi un citas vietas ar ļoti zemu ātrumu |
| --- | --- |

4.2.25

| 4.2.25.1. | Trakcijas ceļu garums |
| --- | --- |

4.2.25.1.

Trakcijas ceļu garums

X

n.p.

n.p.

| 4.2.25.2. | Trakcijas ceļu kāpumi un kritumi |
| --- | --- |

4.2.25.2.

Trakcijas ceļu kāpumi un kritumi

X

n.p.

n.p.

| 4.2.25.3. | Līknes rādiuss |
| --- | --- |

4.2.25.3.

Līknes rādiuss

X

n.p.

n.p.

B2 PIELIKUMS

Tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana

B2.1.   Darbības joma

Šajā pielikumā ir norādīts tās tehniskās apkopes apakšsistēmas daļas atbilstības novērtējums, kas attiecas uz stacionārām iekārtām, kuras saistītas ar vilciena apkalpi.

B2.2.   Raksturlielumi

Dažādos projektēšanas, būvniecības un ekspluatācijas posmos novērtējamie apakšsistēmas raksturlielumi B2. tabulā ir apzīmēti ar X. Ja novērtējums nav jāveic, tabulā tas ir apzīmēts ar “n.p.”.

B2 tabula

Dalībvalsts veiktā tehniskās apkopes apakšsistēmas novērtēšana

| | 1 | 2 | 3 |
| --- | --- | --- | --- |
| Vērtējamie raksturlielumi | Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības | Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā | Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos |
| 4.2.26. | Vilcienu apkalpes stacionāras iekārtas |

1

2

3

Vērtējamie raksturlielumi

Tehniskais projekts un izpildes projekts pirms būvniecības

Izveidots, pirms laišanas ekspluatācijā

Validācija pilnīgos ekspluatācijas apstākļos

4.2.26.

Vilcienu apkalpes stacionāras iekārtas

Tualetes iztukšošanas pievienotāji

X

n.p.

n.p.

Mazgājamās mašīnas augstums tīrīšanas vajadzībām

X

n.p.

X

Mazgājamās mašīnas braukšanas ātrums

X

n.p.

n.p.

Ūdens kvalitāte

X

n.p.

X

Smilšu kvalitāte

n.p.

n.p.

X

Kurināmā kvalitāte

n.p.

n.p.

X

C PIELIKUMS

Novērtējuma procedūras

Savstarpējas izmantojamības komponentu moduļi

A modulis: Iekšējā ražošanas kontrole

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:






  — | savstarpējās izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, ražošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:

—

savstarpējās izmantojamības komponenta vispārīgu aprakstu;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (1) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 5. | Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē rakstisku savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības deklarāciju. Šajā deklarācijā iekļaujama vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādītā informācija. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē rakstisku savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības deklarāciju. Šajā deklarācijā iekļaujama vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādītā informācija. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

| 6. | Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

6.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 7. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

7.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

A1 modulis: Iekšējā projektēšanas kontrole ar ražojuma verificēšanu

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs sagatavo 3. punktā aprakstīto tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām.
  Tehniskajā dokumentācijā arī iekļauj datus, kas apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponenta projekts, kas tika apstiprināts pirms šīs SITS ieviešanas, ir saskaņā ar SITS un ka savstarpējas izmantojamības komponents tika ekspluatēts tādā pašā izmantojuma jomā.
  Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:






  — | vispārīgu aprakstu par savstarpējas izmantojamības komponentu un tā lietošanas nosacījumiem, |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jārada iespējas novērtēt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību SITS prasībām.

Tehniskajā dokumentācijā arī iekļauj datus, kas apliecina, ka savstarpējas izmantojamības komponenta projekts, kas tika apstiprināts pirms šīs SITS ieviešanas, ir saskaņā ar SITS un ka savstarpējas izmantojamības komponents tika ekspluatēts tādā pašā izmantojuma jomā.

Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju. Novērtēšanas vajadzībām dokumentācijā iekļauj:

—

vispārīgu aprakstu par savstarpējas izmantojamības komponentu un tā lietošanas nosacījumiem,

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (2) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (2) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām tajos gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

4.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta izgatavotā savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība 3. punktā minētajai tehniskajai dokumentācijai un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 5. | Paziņotā institūcija, ko izvēlējies ražotājs, veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos par izgatavoto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas aprakstīts 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, un SITS prasībām. Ražotājs (3) var izvēlēties vienu no turpmāk minētām procedūrām. |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija, ko izvēlējies ražotājs, veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārliecinātos par izgatavoto savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipam, kas aprakstīts 3. punktā minētajā tehniskajā dokumentācijā, un SITS prasībām. Ražotājs (3) var izvēlēties vienu no turpmāk minētām procedūrām.

| 5.1 | Verificēšana, pārbaudot un testējot katru ražojumu |
| --- | --- |

5.1

Verificēšana, pārbaudot un testējot katru ražojumu

| 5.1.1 | Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.1.1

Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai pārliecinātos par ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.1.2 | Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm. |
| --- | --- |

5.1.2

Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajām pārbaudēm.

| 5.2 | Statistiskā verificēšana |
| --- | --- |

5.2

Statistiskā verificēšana

| 5.2.1 | Ražotājs piedāvā savus ražojumus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu. |
| --- | --- |

5.2.1

Ražotājs piedāvā savus ražojumus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas viendabīgumu.

| 5.2.2 | Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Visus paraugā ietilpstošos savstarpējas izmantojamības komponentus pārbauda atsevišķi un veic atbilstošos testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.2.2

Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Visus paraugā ietilpstošos savstarpējas izmantojamības komponentus pārbauda atsevišķi un veic atbilstošos testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipam, kas aprakstīts tehniskajā dokumentācijā, un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, ir piemērojamas attiecīgās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.2.3 | Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS. |
| --- | --- |

5.2.3

Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.) atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS.

| 5.2.4 | Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība. |
| --- | --- |

5.2.4

Ja partijas tiek pieņemtas, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.

| 5.2.5 | Ja partija tiek izbrāķēta, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu. |
| --- | --- |

5.2.5

Ja partija tiek izbrāķēta, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai novērstu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

| 6. | Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vai Kopienā reģistrētais ražotāja pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības noteikšanas procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības noteikšanas procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Atsauce jāizdara uz atbilstības sertifikātu, kā minēts 5. punktā. Ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

| 7. | Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

7.

Ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis glabā EK atbilstības deklarācijas eksemplāru un tehnisko dokumentāciju 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 8. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

8.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

B modulis: Tipa pārbaude

| 1. | Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija nosaka un apstiprina, ka tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija nosaka un apstiprina, ka tips, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem.

| 2. | Pieteikumu par EK tipa pārbaudi iesniedz ražotājs vai Kopienā reģistrētais viņa pilnvarotais pārstāvis.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Pieteikumu par EK tipa pārbaudi iesniedz ražotājs vai Kopienā reģistrētais viņa pilnvarotais pārstāvis.

Šajā pieteikumā ietver:

—

ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā;

| — | tehnisko dokumentāciju, kā aprakstīts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kā aprakstīts 3. punktā.

Pieteikuma iesniedzējs nodod paziņotās institūcijas rīcībā tipisku plānotās produkcijas paraugu, turpmāk tekstā “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējas izmantojamības komponenta variantiem, ja to atšķirības neiespaido SITS noteikumus.

Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi testu programmas veikšanai.

Ja saskaņā ar tipa pārbaudes procedūru nav vajadzīgi tipa testi un ja tips ir pietiekami precīzi definēts tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta 3. punktā, paziņotā institūcija var nepieprasīt tipa paraugus.

| 3. | Ja saskaņā ar tipa pārbaudes procedūru nav vajadzīgi tipa testi un ja tips ir pietiekami precīzi definēts tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta 3. punktā, paziņotā institūcija var nepieprasīt tipa paraugus.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.

Ja saskaņā ar tipa pārbaudes procedūru nav vajadzīgi tipa testi un ja tips ir pietiekami precīzi definēts tehniskajā dokumentācijā, kas aprakstīta 3. punktā, paziņotā institūcija var nepieprasīt tipa paraugus.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, komponentu, mezglu, strāvas slēgumu u. tml. rasējumus un shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta integrēšanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (4) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas – tostarp Eiropas specifikācijas (4) ar atbilstošajiem punktiem —, kuras piemēro pilnībā vai daļēji;

| — | aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā; |
| --- | --- |

—

aprakstus risinājumiem, kas pieņemti, lai nodrošinātu atbilstību SITS prasībām gadījumos, kad Eiropas specifikācijas nav piemērotas pilnībā;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu, pārbaužu rezultātus utt.;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

| 4. | Paziņotā institūcija: |
| --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija:

| 4.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju; |
| --- | --- |

4.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju;

| 4.2. | apliecina, ka katrs(visi) testam vajadzīgais(-ie) paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus atbilstīgi SITS noteikumiem un/vai attiecīgajām Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

4.2.

apliecina, ka katrs(visi) testam vajadzīgais(-ie) paraugs(-i) ir izgatavots(-i) atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai, un veic vai ir veikusi tipa testus atbilstīgi SITS noteikumiem un/vai attiecīgajām Eiropas specifikācijām;

| 4.3. | ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama konstrukcijas pārbaude, veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā; |
| --- | --- |

4.3.

ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama konstrukcijas pārbaude, veic projektēšanas metožu, līdzekļu un rezultātu pārbaudi, lai novērtētu, vai ar tiem varēs nodrošināt savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstības prasību izpildi projektēšanas procesa noslēgumā;

| 4.4. | veic SITS pieprasīto ražošanas procesa pārbaudi, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanai paredzēto procesu un novērtētu, kā šis process veicina ražojuma atbilstību, un/vai izskata pārbaudi, ko ražotājs veicis projektēšanas procesa noslēgumā; |
| --- | --- |

4.4.

veic SITS pieprasīto ražošanas procesa pārbaudi, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanai paredzēto procesu un novērtētu, kā šis process veicina ražojuma atbilstību, un/vai izskata pārbaudi, ko ražotājs veicis projektēšanas procesa noslēgumā;

| 4.5. | nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus; |
| --- | --- |

4.5.

nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti, nepiemērojot šo Eiropas specifikāciju attiecīgos noteikumus;

| 4.6. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai ir piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas gadījumos, kad ražotājs ir nolēmis tās piemērot; |
| --- | --- |

4.6.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai ir piemērotas attiecīgās Eiropas specifikācijas gadījumos, kad ražotājs ir nolēmis tās piemērot;

| 4.7. | veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai tad, ja attiecīgās Eiropas specifikācijas nav izmantotas, ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām; |
| --- | --- |

4.7.

veic vai ir veikusi atbilstošās pārbaudes un nepieciešamos testus saskaņā ar 4.2., 4.3. un 4.4. punktu, lai noskaidrotu, vai tad, ja attiecīgās Eiropas specifikācijas nav izmantotas, ražotāja pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām;

| 4.8. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi. |
| --- | --- |

4.8.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par vietu, kur tiks veiktas pārbaudes un vajadzīgie testi.

| 5. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.
  Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un vienu dokumentācijas eksemplāru glabā paziņotā institūcija.
  Ja ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

5.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam tipa pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, pārbaudes secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un vienu dokumentācijas eksemplāru glabā paziņotā institūcija.

Ja ražotājam vai Kopienā reģistrētam viņa pilnvarotajam pārstāvim atsaka tipa pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 6. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai ražojuma lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

6.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir tipa pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai ražojuma lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi EK tipa pārbaudes sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums tipa pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

| 7. | Ja nav veiktas nekādas 6. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 5. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

7.

Ja nav veiktas nekādas 6. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 5. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 8. | Katra paziņotā institūcija citām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem. |
| --- | --- |

8.

Katra paziņotā institūcija citām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem tipa pārbaudes sertifikātiem un to papildinājumiem.

| 9. | Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem (sk. 5. punktu) jāpaliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

9.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto tipa pārbaudes sertifikātu un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumiem (sk. 5. punktu) jāpaliek pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 10. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu eksemplārus 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

10.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis kopā ar tehnisko dokumentāciju glabā tipa pārbaudes sertifikātu un to papildinājumu eksemplārus 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas. Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

D modulis: Ražošanas kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī aprakstīta procedūra, saskaņā ar kuru ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē to, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta procedūra, saskaņā ar kuru ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē to, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā.

| 3. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

3.

Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas; |
| --- | --- |

—

apstiprinātā tipa tehnisko dokumentāciju un tā tipa pārbaudes sertifikāta kopiju, kas izdots pēc B moduļa tipa pārbaudes procedūras pabeigšanas;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tiem piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitātes programmu, plāna, rokasgrāmatu un dokumentu interpretācija.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tiem piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un instrukciju veidā. Kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jārada vienota kvalitātes programmu, plāna, rokasgrāmatu un dokumentu interpretācija.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz ražojuma kvalitāti;

| — | ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kas ir veicami pirms un pēc ražošanas, kā arī tās laikā, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī ražotnes apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī ražotnes apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē plānotās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē plānotās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai tai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 4. | Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē. |
| --- | --- |

4.

Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē.

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz tiem visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz tiem visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | datus par kvalitāti, tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

datus par kvalitāti, tādus kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu.
  Auditu veic vismaz reizi gadā.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā institūcija periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

| 4.4 | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai apstiprinātu, ka kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam pārskatu par apmeklējumu, kā arī testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi. |
| --- | --- |

4.4

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai apstiprinātu, ka kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Paziņotā institūcija iesniedz ražotājam pārskatu par apmeklējumu, kā arī testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi.

| 5. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotiem, atsauktiem vai noraidītiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

5.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotiem, atsauktiem vai noraidītiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu kopijas.

| 6. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā daļā; |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrajā daļā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem, |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem,

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju (5); |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju (5);

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kas norādīts 3. punktā;

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi. |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 9. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

9.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

F modulis: Ražojuma verificēšana

| 1. | Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, pārbauda un apstiprina, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents, uz ko attiecas 3. punktā minētie noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī apraksta to procedūras daļu, ar kuru ražotājs vai viņa pilnvarotais pārstāvis, kas reģistrēts Kopienā, pārbauda un apstiprina, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents, uz ko attiecas 3. punktā minētie noteikumi, atbilst EK tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

2.

Ražotājs veic visus vajadzīgos pasākumus, lai panāktu, ka ražošanas procesā tiek nodrošināta katra savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstība tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām.

| 3. | Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ražotājs (6) var izvēlēties vai nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu, kā tas norādīts 4. punktā, vai arī savstarpējas izmantojamības komponentu pārbaudi un testēšanu, izmantojot statistiskās verificēšanas procedūru, kā norādīts 5. punktā. |
| --- | --- |

3.

Paziņotā institūcija veic atbilstošās pārbaudes un testus, lai pārbaudītu savstarpējas izmantojamības komponentu atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ražotājs (6) var izvēlēties vai nu katra savstarpējas izmantojamības komponenta pārbaudi un testēšanu, kā tas norādīts 4. punktā, vai arī savstarpējas izmantojamības komponentu pārbaudi un testēšanu, izmantojot statistiskās verificēšanas procedūru, kā norādīts 5. punktā.

| 4. | Verificēšana, pārbaudot un izmēģinot katru savstarpējas izmantojamības komponentu |
| --- | --- |

4.

Verificēšana, pārbaudot un izmēģinot katru savstarpējas izmantojamības komponentu

| 4.1 | Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai apstiprinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas (7) vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

4.1

Katru ražojumu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai apstiprinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, tad piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas (7) vai līdzvērtīgi testi.

| 4.2 | Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajiem testiem. |
| --- | --- |

4.2

Paziņotā institūcija par apstiprinātajiem ražojumiem sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu par veiktajiem testiem.

| 4.3 | Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus. |
| --- | --- |

4.3

Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

| 5. | Statistiskā verificēšana |
| --- | --- |

5.

Statistiskā verificēšana

| 5.1. | Ražotājs piedāvā savstarpējas izmantojamības komponentus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas vienveidīgumu. |
| --- | --- |

5.1.

Ražotājs piedāvā savstarpējas izmantojamības komponentus vienādās partijās un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai ražošanas procesā nodrošinātu katras saražotās partijas vienveidīgumu.

| 5.2. | Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Katru paraugā ietilpstošo savstarpējas izmantojamības komponentu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi. |
| --- | --- |

5.2.

Visiem savstarpējas izmantojamības komponentiem jābūt pieejamiem verificēšanai viendabīgās partijās. No katras partijas pēc nejaušības principa izvēlas vienu paraugu. Katru paraugā ietilpstošo savstarpējas izmantojamības komponentu pārbauda atsevišķi un veic atbilstošus testus, lai nodrošinātu ražojuma atbilstību tipa pārbaudes sertifikātā raksturotajam tipam un tam piemērojamām SITS prasībām, un noteiktu, vai partija ir pieņemama vai izbrāķējama. Ja SITS (vai SITS minētajā Eiropas standartā) tests nav noteikts, piemērojamas atbilstošās Eiropas specifikācijas vai līdzvērtīgi testi.

| 5.3. | Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.), kurus izvēlas atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS. |
| --- | --- |

5.3.

Statistiskajā procedūrā izmanto atbilstošus elementus (statistiskā metode, paraugu ņemšanas plāns utt.), kurus izvēlas atkarībā no vērtējamiem raksturlielumiem, kā norādīts SITS.

| 5.4. | Ja partija ir pieņemama, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no šīs partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.
  Ja partija ir izbrāķējama, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu. |
| --- | --- |

5.4.

Ja partija ir pieņemama, paziņotā institūcija sagatavo rakstisku atbilstības sertifikātu saistībā ar veiktajiem testiem. Visus savstarpējas izmantojamības komponentus no šīs partijas drīkst laist tirgū, izņemot tos savstarpējas izmantojamības komponentus no parauga, kuriem konstatēta neatbilstība.

Ja partija ir izbrāķējama, paziņotā institūcija vai kompetentā iestāde veic atbilstošus pasākumus, lai nepieļautu minētās partijas laišanu tirgū. Ja partijas tiek izbrāķētas bieži, paziņotā institūcija var apturēt statistisko verificēšanu.

| 5.5. | Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus. |
| --- | --- |

5.5.

Ražotājam vai viņa pilnvarotajam pārstāvim Kopienā jābūt gatavam pēc pieprasījuma uzrādīt paziņotās institūcijas izdotus atbilstības sertifikātus.

| 6. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

6.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datumu kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi; |
| --- | --- |

—

tipa pārbaudes sertifikāts un tā pielikumi;

| — | atbilstības sertifikāts, kā minēts 4. vai 5. punktā. |
| --- | --- |

—

atbilstības sertifikāts, kā minēts 4. vai 5. punktā.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 8. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

8.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

H 1 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta procedūra, kā ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka savstarpējas izmantojamības komponents ir saskaņā ar tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā. |
| --- | --- |

2.

Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā noteikts 4. punktā.

| 3. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

3.

Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējās izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Šai kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jānodrošina vienota izpratne par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Šai kvalitātes vadības sistēmas dokumentācijai jānodrošina vienota izpratne par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti;

| — | projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (8), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- |

—

projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (8), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai;

| — | attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

Kvalitātes nostādnes un procedūras īpaši attiecas uz novērtēšanas posmiem, tādiem kā konstrukcijas pārbaude, ražošanas procesa pārbaude un tipa pārbaude, kā noteikts SITS attiecībā uz dažādiem savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumiem un darbības efektivitāti.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 4. | Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē. |
| --- | --- |

4.

Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē.

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

| 4.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikti izmēģinājumi.

| 5. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

| 6. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas. |
| --- | --- |

6.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumu un papildu apstiprinājumu kopijas.

| 7. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

7.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikāta datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukumu un adresi, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikāta datumu kopā ar sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādu sertifikātu:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kā norādīts 3. punktā. |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums, kā norādīts 3. punktā.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 9. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

9.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

H2 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| 1. | Šajā modulī aprakstīta procedūra, kā paziņotā institūcija veic savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi, bet ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām. |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta procedūra, kā paziņotā institūcija veic savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi, bet ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, kurš pilda 2. punktā noteiktos pienākumus, nodrošina un deklarē, ka attiecīgais savstarpējas izmantojamības komponents atbilst tam piemērojamām SITS prasībām.

| 2. | Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā norādīts 4. punktā |
| --- | --- |

2.

Projektēšanā, ražošanā, galaražojuma pārbaudē un testēšanā ražotājs izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kura noteikta 3. punktā un kurai veic uzraudzību, kā norādīts 4. punktā

| 3. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

3.

Kvalitātes vadības sistēma

| 3.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.
  Šajā pieteikumā ietver:






  — | visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējas izmantojamības komponenti; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu novērtēt konkrētu savstarpējas izmantojamības komponentu kvalitātes vadības sistēmu.

Šajā pieteikumā ietver:

—

visu būtisko informāciju par ražojumu kategoriju, pie kuras pieder paredzētie savstarpējas izmantojamības komponenti;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotā institūcijā.

| 3.2. | Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:






  — | kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvalitātes vadības sistēma nodrošina savstarpējas izmantojamības komponenta atbilstību tam piemērojamām SITS prasībām. Visi ražotāja pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Tajā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu par:

—

kvalitātes mērķiem un organizatorisko struktūru;

| — | vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti; |
| --- | --- |

—

vadības pienākumiem un tiesībām attiecībā uz projektēšanas un ražojuma kvalitāti;

| — | projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (9), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- |

—

projekta tehniskajām specifikācijām, tostarp Eiropas specifikācijām (9), kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļiem, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu savstarpējas izmantojamības komponentam piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kas tiks izmantotas, projektējot savstarpējas izmantojamības komponentus, kuri pieder attiecīgajai ražojumu kategorijai;

| — | attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgām ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības sistēmas metodēm, procedūrām un sistemātiskām darbībām, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu; |
| --- | --- |

—

pārbaudēm, apskatēm un testiem, kuri tiks veikti pirms ražošanas, ražošanas laikā un pēc tam, un to veikšanas periodiskumu;

| — | datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

datiem par kvalitāti, tādiem kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība. |
| --- | --- |

—

līdzekļiem, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un ražojuma kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmas efektīva darbība.

Kvalitātes nostādnes un procedūras īpaši attiecas uz novērtēšanas posmiem, tādiem kā konstrukcijas pārbaude, ražošanas procesa pārbaude un tipa pārbaude, kā noteikts SITS attiecībā uz dažādiem savstarpējas izmantojamības komponentu raksturlielumiem un darbības efektivitāti.

| 3.3. | Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai un ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.
  Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu. |
| --- | --- |

3.3.

Paziņotā institūcija novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 3.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja ražotājs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai un ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tā savstarpējas izmantojamības komponenta specifiku, kuram tas tiek izmantots.

Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam tai ražojuma kategorijai, pie kuras pieder savstarpējas izmantojamības komponents. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās ražošanas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver ražotāja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Par pieņemto lēmumu paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu.

| 3.4. | Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.
  Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

3.4.

Ražotājs apņemas pildīt pienākumus, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi to uzturēt.

Ražotājs vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi kvalitātes vadības sistēmu, par visiem paredzamiem jauninājumiem kvalitātes vadības sistēmā.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai kvalitātes vadības sistēma pēc izmaiņām atbildīs 3.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo ražotājam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 4. | Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē. |
| --- | --- |

4.

Kvalitātes vadības sistēmas uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē.

| 4.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas. |
| --- | --- |

4.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka ražotājs pienācīgi pilda saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas.

| 4.2. | Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Ražotājs ļauj paziņotās institūcijas pārstāvjiem pārbaudes nolūkā apmeklēt projektēšanas, ražošanas, pārbaudes un testēšanas telpas, kā arī noliktavas, un sniedz visu vajadzīgo informāciju, jo īpaši:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt. |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kā tas paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā, piemēram, pārbaužu protokoli un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par atbilstošā personāla kvalifikāciju utt.

| 4.3. | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā. |
| --- | --- |

4.3.

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka ražotājs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un dara ražotājam zināmu audita ziņojumu. Ja ražotājs izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā.

| 4.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt testus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikts tests. |
| --- | --- |

4.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt ražotāju bez brīdinājuma. Šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija vajadzības gadījumā var veikt vai likt veikt testus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz ražotājam apmeklējuma protokolu un testēšanas pārskatu, ja ir veikts tests.

| 5. | Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

5.

Ražotājs vismaz 10 gadus pēc pēdējā ražojuma izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 3.1. punkta otrās daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 3.4. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 3.4. punkta pēdējā daļā, 4.3. un 4.4. punktā.

| 6. | Konstrukcijas pārbaude |
| --- | --- |

6.

Konstrukcijas pārbaude

| 6.1. | Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu veikt savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi. |
| --- | --- |

6.1.

Ražotājs iesniedz paša izvēlētai paziņotajai institūcijai pieteikumu veikt savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukcijas pārbaudi.

| 6.2. | Pieteikumam jānodrošina izpratne par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un jārada iespējas novērtēt tā atbilstību SITS prasībām.
  Tajā iekļauj:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Pieteikumam jānodrošina izpratne par savstarpējas izmantojamības komponenta projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un jārada iespējas novērtēt tā atbilstību SITS prasībām.

Tajā iekļauj:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar atbilstošajiem punktiem, kas ir piemēroti pilnībā vai daļēji; |
| --- | --- |

—

tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, ar atbilstošajiem punktiem, kas ir piemēroti pilnībā vai daļēji;

| — | visus vajadzīgos dokumentus, kas apliecina minēto specifikāciju atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un atbilstošie punkti netika piemēroti; |
| --- | --- |

—

visus vajadzīgos dokumentus, kas apliecina minēto specifikāciju atbilstību, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un atbilstošie punkti netika piemēroti;

| — | testu programmu; |
| --- | --- |

—

testu programmu;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā. |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats pieteikums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā.

| 6.3 | Pretendents iesniedz testu rezultātus (10), tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tās vārdā. |
| --- | --- |

6.3

Pretendents iesniedz testu rezultātus (10), tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tās vārdā.

| 6.4. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un vajadzības gadījumā ražojuma darbības aprakstu.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem. |
| --- | --- |

6.4.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pretendentam konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai un vajadzības gadījumā ražojuma darbības aprakstu.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

| 6.5. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kas ir izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Šo papildu apstiprinājumu sniedz kā pielikumu konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāta oriģinālam. |
| --- | --- |

6.5.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kas ir izdevusi EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, par visām apstiprinātā ražojuma izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanai noteiktos priekšrakstus. Šādos gadījumos par savstarpējas izmantojamības komponentu jāsaņem papildu apstiprinājums no paziņotās institūcijas, kas ir izdevusi konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātu. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Šo papildu apstiprinājumu sniedz kā pielikumu konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāta oriģinālam.

| 6.6. | Ja nav veiktas nekādas 6.4. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6.3. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

6.6.

Ja nav veiktas nekādas 6.4. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6.3. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 7. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:






  — | izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un |
| --- | --- | --- |

7.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:

—

izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un

| — | izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi. |
| --- | --- |

—

izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi.

| 8. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu); |
| --- | --- | --- |

8.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK atbilstības deklarācijai un tās pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādes uz direktīvām (Direktīva 96/48/EK un citas direktīvas, kas var attiekties uz savstarpējas izmantojamības komponentu);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība; |
| --- | --- |

—

tās procedūras (moduļa) aprakstu, pēc kuras deklarēta atbilstība;

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukums un adrese, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datums kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem; |
| --- | --- |

—

tās (to) paziņotās(-o) institūcijas(-u) nosaukums un adrese, kas piedalījās atbilstības pārbaudes procedūrā, un sertifikātu datums kopā ar sertifikātu derīguma termiņu un nosacījumiem;

| — | norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un jebkuru citu piemērojamo SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikācijām;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrēta viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

Jānorāda atsauces uz šādiem sertifikātiem:

| — | kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kā norādīts 3. un 4. punktā; |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājums un uzraudzības ziņojumi, kā norādīts 3. un 4. punktā;

| — | konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāts un tā pielikumi. |
| --- | --- |

—

konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāts un tā pielikumi.

| 9. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

9.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK atbilstības deklarācijas eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

| 10. | Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus. |
| --- | --- |

10.

Ja papildus EK atbilstības deklarācijai saskaņā ar SITS ir vajadzīga arī deklarācija par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai, tā pievienojama pēc tam, kad ražotājs to izdod, ievērojot V moduļa nosacījumus.

V modulis: Tipa validēšana, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (piemērotība lietošanai)

| 1. | Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija pārbauda un apstiprina, ka paraugs, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem, kas attiecas uz tā piemērotību lietošanai, veicot tipa validēšanu, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (11). |
| --- | --- |

1.

Šajā modulī ir aprakstīta tā procedūras daļa, ar kuru paziņotā institūcija pārbauda un apstiprina, ka paraugs, kas ir reprezentatīvs paredzētās produkcijas paraugs, atbilst tam piemērojamiem SITS noteikumiem, kas attiecas uz tā piemērotību lietošanai, veicot tipa validēšanu, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi (11).

| 2. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis paša izraudzītai paziņotai institūcijai iesniedz pieteikumu tipa validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis paša izraudzītai paziņotai institūcijai iesniedz pieteikumu tipa validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

ražotāja nosaukumu un adresi, kā arī, ja pieteikumu iesniedz pilnvarotais pārstāvis, viņa nosaukumu un adresi;

| — | rakstisku paziņojumu, ka tāds pats iesniegums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā; |
| --- | --- |

—

rakstisku paziņojumu, ka tāds pats iesniegums nav iesniegts nevienā citā paziņotajā institūcijā;

| — | tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kas aprakstīta 3. punktā;

| — | programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, kā aprakstīts 4. punktā; |
| --- | --- |

—

programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, kā aprakstīts 4. punktā;

| — | tā uzņēmuma (infrastruktūras pārvaldītāja un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru pieteikuma iesniedzējs ir vienojies par to, ka minētais uzņēmums iesaistās procesā, kurā novērtē piemērotību lietošanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi:






  — | izmantojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos, |
| --- | --- | --- |

—

tā uzņēmuma (infrastruktūras pārvaldītāja un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmuma) nosaukumu un adresi, ar kuru pieteikuma iesniedzējs ir vienojies par to, ka minētais uzņēmums iesaistās procesā, kurā novērtē piemērotību lietošanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi:

—

izmantojot savstarpējas izmantojamības komponentu ekspluatācijas apstākļos,

| — | kontrolējot tā ekspluatācijas īpašības un |
| --- | --- |

—

kontrolējot tā ekspluatācijas īpašības un

| — | izdodot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi, |
| --- | --- |

—

izdodot pārskatu par ekspluatācijas pieredzi,

| — | tā uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta tehnisko apkopi ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteiktajā laikā vai līdz noteiktam nobraukumam; |
| --- | --- |

—

tā uzņēmuma nosaukumu un adresi, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta tehnisko apkopi ekspluatācijas pieredzes iegūšanai noteiktajā laikā vai līdz noteiktam nobraukumam;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un






  — | ja saskaņā ar SITS jāizmanto B modulis – EK tipa pārbaudes sertifikātu; |
| --- | --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta EK atbilstības deklarāciju un

—

ja saskaņā ar SITS jāizmanto B modulis – EK tipa pārbaudes sertifikātu;

| — | ja saskaņā ar SITS jāizmanto H2 modulis – EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. |
| --- | --- |

—

ja saskaņā ar SITS jāizmanto H2 modulis – EK konstrukcijas pārbaudes sertifikātu.

Pieteikuma iesniedzējs tā (to) uzņēmuma (uzņēmumu) rīcībā, kas apņemas veikt savstarpējas izmantojamības komponenta ekspluatācijas izmēģinājumus, nodod paraugu vai pietiekamu skaitu paraugu, kas ir reprezentatīvi plānotajai produkcijai, še turpmāk “tips”. Tips var attiekties uz vairākiem savstarpējās izmantojamības komponentu variantiem, ja visas atšķirības starp attiecīgajiem variantiem ir iekļautas EK atbilstības deklarācijās un iepriekšminētajos sertifikātos.

Paziņotā institūcija var pieprasīt papildu paraugus, ja tie vajadzīgi validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi.

| 3. | Tehniskā dokumentācija ļauj novērtēt ražojuma atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, kā arī par projektēšanu,
  ražošanu un tehnisko apkopi:






  — | vispārīgu tipa aprakstu; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskā dokumentācija ļauj novērtēt ražojuma atbilstību SITS prasībām. Tajā ietver novērtēšanai vajadzīgo informāciju par savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, kā arī par projektēšanu,

ražošanu un tehnisko apkopi:

—

vispārīgu tipa aprakstu;

| — | to tehnisko specifikāciju (attiecīgās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgiem noteikumiem) sarakstu, pēc kurām jānovērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbība ekspluatācijā; |
| --- | --- |

—

to tehnisko specifikāciju (attiecīgās SITS un/vai Eiropas specifikācijas ar attiecīgiem noteikumiem) sarakstu, pēc kurām jānovērtē savstarpējas izmantojamības komponenta darbība ekspluatācijā;

| — | nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm; |
| --- | --- |

—

nosacījumus par savstarpējas izmantojamības komponenta iekļaušanu tā sistēmas vidē (mezglā, blokā, apakšsistēmā) un nosacījumus par tam vajadzīgajām saskarnēm;

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta lietošanas un tehniskās apkopes nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi tam, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi tam, lai izprastu informāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta konstrukciju, izgatavošanu un ekspluatāciju;

un – ciktāl vajadzīgs novērtēšanai —

| — | skiču projektu un ražošanas rasējumus; |
| --- | --- |

—

skiču projektu un ražošanas rasējumus;

| — | veikto projektēšanas aprēķinu un pārbaužu rezultātus; |
| --- | --- |

—

veikto projektēšanas aprēķinu un pārbaužu rezultātus;

| — | testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

—

testēšanas pārskatus.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to

Pievieno to Eiropas specifikāciju sarakstu, kas minētas tehniskajā dokumentācijā un kas piemērotas pilnīgi vai daļēji.

| 4. | Validēšanas programmā, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, iekļauj:






  — | izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības; |
| --- | --- | --- |

4.

Validēšanas programmā, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, iekļauj:

—

izmēģināmajam savstarpējas izmantojamības komponentam noteiktos darbības parametrus vai ekspluatācijas īpašības;

| — | uzstādīšanas noteikumus; |
| --- | --- |

—

uzstādīšanas noteikumus;

| — | programmas ilgumu pēc laika vai nobraukuma; |
| --- | --- |

—

programmas ilgumu pēc laika vai nobraukuma;

| — | ekspluatācijas nosacījumus un paredzamo ekspluatācijas programmu; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas nosacījumus un paredzamo ekspluatācijas programmu;

| — | tehniskās apkopes programmu; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes programmu;

| — | ekspluatācijas laikā veicamās speciālās pārbaudes, ja tādas ir vajadzīgas; |
| --- | --- |

—

ekspluatācijas laikā veicamās speciālās pārbaudes, ja tādas ir vajadzīgas;

| — | paraugu partijas lielumu, ja ir vairāk nekā viens paraugs; |
| --- | --- |

—

paraugu partijas lielumu, ja ir vairāk nekā viens paraugs;

| — | inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija); |
| --- | --- |

—

inspekciju programmu (veids, skaits un periodiskums, dokumentācija);

| — | pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu; |
| --- | --- |

—

pieļaujamo defektu kritērijus un to ietekmi uz programmu;

| — | informāciju, kas iekļaujama tā uzņēmuma pārskatā, kurš veic savstarpējās izmantojamības komponenta ekspluatāciju (skatīt 2. punktu). |
| --- | --- |

—

informāciju, kas iekļaujama tā uzņēmuma pārskatā, kurš veic savstarpējās izmantojamības komponenta ekspluatāciju (skatīt 2. punktu).

| 5. | Paziņotā institūcija: |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija:

| 5.1. | pārbauda tehnisko dokumentāciju un programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi; |
| --- | --- |

5.1.

pārbauda tehnisko dokumentāciju un programmu validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi;

| 5.2. | pārliecinās, vai tips ir reprezentatīvs un ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai; |
| --- | --- |

5.2.

pārliecinās, vai tips ir reprezentatīvs un ražots atbilstīgi tehniskajai dokumentācijai;

| 5.3. | pārliecinās, vai programma validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, ir labi pielāgota tam, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponenta vajadzīgos darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības; |
| --- | --- |

5.3.

pārliecinās, vai programma validēšanai, pamatojoties uz ekspluatācijas pieredzi, ir labi pielāgota tam, lai novērtētu savstarpējas izmantojamības komponenta vajadzīgos darbības parametrus un ekspluatācijas īpašības;

| 5.4. | vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par programmu un vietu, kur tiks veiktas vajadzīgās pārbaudes un testi, un par struktūru, kas veiks testēšanu (paziņotā institūcija vai cita kompetentā laboratorija); |
| --- | --- |

5.4.

vienojas ar pieteikuma iesniedzēju par programmu un vietu, kur tiks veiktas vajadzīgās pārbaudes un testi, un par struktūru, kas veiks testēšanu (paziņotā institūcija vai cita kompetentā laboratorija);

| 5.5. | kontrolē un pārbauda savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, ekspluatāciju un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

5.5.

kontrolē un pārbauda savstarpējās izmantojamības komponenta darbību, ekspluatāciju un tehnisko apkopi;

| 5.6. | novērtē pārskatu, kas jāsagatavo uzņēmumam(-iem) (infrastruktūras pārvadītājiem un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem), kurš ekspluatē savstarpējas izmantojamības komponentu, un visu pārējo dokumentāciju un informāciju, kas iegūta šajā procedūrā (testēšanas pārskati, ekspluatācijas pieredze utt.); |
| --- | --- |

5.6.

novērtē pārskatu, kas jāsagatavo uzņēmumam(-iem) (infrastruktūras pārvadītājiem un/vai dzelzceļa pārvadājumu uzņēmumiem), kurš ekspluatē savstarpējas izmantojamības komponentu, un visu pārējo dokumentāciju un informāciju, kas iegūta šajā procedūrā (testēšanas pārskati, ekspluatācijas pieredze utt.);

| 5.7. | novērtē, vai komponenta ekspluatācijas īpašības atbilst SITS prasībām. |
| --- | --- |

5.7.

novērtē, vai komponenta ekspluatācijas īpašības atbilst SITS prasībām.

| 6. | Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam sertifikātu par piemērotību lietošanai. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, validēšanas secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.
  Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.
  Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.
  Ja pieteikuma iesniedzējam atsaka sertifikātu par piemērotību lietošanai, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

6.

Ja tips atbilst SITS noteikumiem, paziņotā institūcija izdod pieteikuma iesniedzējam sertifikātu par piemērotību lietošanai. Sertifikātā iekļauj ražotāja nosaukumu un adresi, validēšanas secinājumus, sertifikāta derīguma nosacījumus un datus, kas vajadzīgi apstiprinātā tipa identifikācijai.

Derīguma termiņš nav ilgāks par 5 gadiem.

Sertifikātam pievieno tehniskās dokumentācijas vajadzīgo daļu sarakstu, un šīs dokumentācijas kopiju glabā paziņotā institūcija.

Ja pieteikuma iesniedzējam atsaka sertifikātu par piemērotību lietošanai, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 7. | Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz sertifikātu par piemērotību lietošanai, kurš piešķirts attiecībā uz visām apstiprinātā ražojuma modifikācijām, par ko jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var skart ražojuma piemērotību lietošanai vai ražojuma ekspluatācijas noteiktos priekšrakstus. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājumu izdod vai nu kā pielikumu sākotnējam sertifikātam par piemērotību lietošanai, vai noformē kā jaunu sertifikātu pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

7.

Pieteikuma iesniedzējs informē paziņoto institūciju, kurā glabājas tehniskā dokumentācija, kas attiecas uz sertifikātu par piemērotību lietošanai, kurš piešķirts attiecībā uz visām apstiprinātā ražojuma modifikācijām, par ko jāsaņem papildu apstiprinājums, ja šādas izmaiņas var skart ražojuma piemērotību lietošanai vai ražojuma ekspluatācijas noteiktos priekšrakstus. Šādā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Papildu apstiprinājumu izdod vai nu kā pielikumu sākotnējam sertifikātam par piemērotību lietošanai, vai noformē kā jaunu sertifikātu pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

| 8. | Ja nav veiktas nekādas 7. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot. |
| --- | --- |

8.

Ja nav veiktas nekādas 7. punktā minētās izmaiņas, tad derīgumu sertifikātam, kura darbības laiks beidzas, var pagarināt vēl uz vienu derīguma termiņu. Pretendents piesakās šādam pagarinājumam, iesniedzot rakstisku apstiprinājumu, ka nekādas izmaiņas nav veiktas, un paziņotā institūcija noformē pagarinājumu vēl par vienu derīguma termiņu, kā tas noteikts 6. punktā, ja nav nekādas pretrunīgas informācijas. Šo procedūru var atkārtot.

| 9. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem sertifikātiem par piemērotību lietošanai. |
| --- | --- |

9.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem sertifikātiem par piemērotību lietošanai.

| 10. | Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto sertifikātu par piemērotību lietošanai un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi ir pārējo paziņoto institūciju rīcībā. |
| --- | --- |

10.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt izdoto sertifikātu par piemērotību lietošanai un/vai to papildinājumu kopijas. Sertifikātu pielikumi ir pārējo paziņoto institūciju rīcībā.

| 11. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai.
  Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK deklarācijai par piemērotību lietošanai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.
  Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:






  — | norādi uz direktīvu (Direktīva 96/48/EK); |
| --- | --- | --- |

11.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis noformē EK deklarāciju par savstarpējas izmantojamības komponenta piemērotību lietošanai.

Šajā deklarācijā iekļauj vismaz Direktīvas 96/48/EK IV pielikuma 3. punktā un 13. panta 3. punktā norādīto informāciju. EK deklarācijai par piemērotību lietošanai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu.

Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj:

—

norādi uz direktīvu (Direktīva 96/48/EK);

| — | ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums); |
| --- | --- |

—

ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi (jānorāda firmas nosaukums un pilna adrese; pilnvarotā pārstāvja gadījumā jānorāda arī ražotāja vai projektētāja firmas nosaukums);

| — | savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.); |
| --- | --- |

—

savstarpējas izmantojamības komponenta aprakstu (modelis, tips utt.);

| — | visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu; |
| --- | --- |

—

visus attiecīgos aprakstus, kuriem atbilst savstarpējas izmantojamības komponents, un jo īpaši tā ekspluatācijas apstākļu aprakstu;

| — | tās paziņotās institūcijas (institūciju) nosaukumu, kas ir iesaistīta(-s) procedūrā, kura izmantota attiecībā uz piemērotību lietošanai, datumu, kādā izdots sertifikāts par piemērotību lietošanai un šā sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumus; |
| --- | --- |

—

tās paziņotās institūcijas (institūciju) nosaukumu, kas ir iesaistīta(-s) procedūrā, kura izmantota attiecībā uz piemērotību lietošanai, datumu, kādā izdots sertifikāts par piemērotību lietošanai un šā sertifikāta derīguma termiņu un nosacījumus;

| — | norādi uz šo SITS un uz jebkādu citu piemērojamu SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju; |
| --- | --- |

—

norādi uz šo SITS un uz jebkādu citu piemērojamu SITS, un attiecīgā gadījumā norādi uz Eiropas specifikāciju;

| — | datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā. |
| --- | --- |

—

datus par parakstītāju, kurš ir pilnvarots uzņemties saistības ražotāja vai Kopienā reģistrētā viņa pilnvarotā pārstāvja vārdā.

| 12. | Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.
  Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū. |
| --- | --- |

12.

Ražotājs vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis EK deklarācijas par piemērotību lietošanai eksemplāru glabā 10 gadus pēc pēdējā savstarpējas izmantojamības komponenta izgatavošanas.

Ja ne ražotājs, ne viņa pilnvarotais pārstāvis nav reģistrēts Kopienā, pienākums tehnisko dokumentāciju glabāt tā, lai tā būtu pieejama, ir personai, kas savstarpējas izmantojamības komponentu laiž Kopienas tirgū.

Apakšsistēmu EK verificēšanas moduļi

SH2 modulis: Visaptveroša kvalitātes vadības sistēma ar konstrukcijas pārbaudi

| 1. | Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK (12) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai Kopienā reģistrēts viņa pilnvarotais pārstāvis, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras vai ritošā sastāva apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK (12) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma, |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma,

un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Paziņotā institūcija veic procedūru, ieskaitot apakšsistēmas projekta pārbaudi, ar nosacījumu, ka iesaistītais līgumslēdzējs subjekts (13) un galvenais uzņēmējs pilda 3. punktā minētās saistības.
  Jēdziens “galvenais darbuzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas






  — | ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), |
| --- | --- | --- |

2.

Paziņotā institūcija veic procedūru, ieskaitot apakšsistēmas projekta pārbaudi, ar nosacījumu, ka iesaistītais līgumslēdzējs subjekts (13) un galvenais uzņēmējs pilda 3. punktā minētās saistības.

Jēdziens “galvenais darbuzņēmējs” attiecināms uz uzņēmumiem, kuru darbība dod ieguldījumu SITS pamatprasību izpildē. Tas attiecas uz uzņēmumu, kas

—

ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju),

| — | citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic projektēšanu, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu). |
| --- | --- |

—

citiem uzņēmumiem, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļu realizēšanā (piemēram, veic projektēšanu, apakšsistēmas montāžu vai uzstādīšanu).

Tas neattiecas uz ražotāja apakšuzņēmējiem, kas piegādā komponentus un savstarpējas izmantojamības komponentus.

| 3. | Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, projektēšanā, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Galvenais uzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā projektēšanā, ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas šajās darbībās izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.
  Pieteikuma iesniedzējiem, kas piedalās tikai montāžā un uzstādīšanā, ļauts izmantot vienīgi apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu izgatavošanai un galaražojuma apskatei un testēšanai. |
| --- | --- |

3.

Attiecībā uz apakšsistēmu, kam veic EK verifikācijas procedūru, līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, projektēšanā, ražošanā un galaražojuma pārbaudē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, kas noteikta 5. punktā un uz ko attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Galvenais uzņēmējs, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), jebkurā gadījumā projektēšanā, ražošanā un galaražojuma apskatē un testēšanā izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Ja līgumslēdzējs subjekts pats ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu (ieskaitot jo īpaši atbildību par apakšsistēmas integrāciju), vai ja līgumslēdzējs subjekts tieši piedalās projektēšanā un/vai ražošanā (ieskaitot montāžu un uzstādīšanu), tas šajās darbībās izmanto apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu, uz kuru attiecas 6. punktā noteiktā uzraudzība.

Pieteikuma iesniedzējiem, kas piedalās tikai montāžā un uzstādīšanā, ļauts izmantot vienīgi apstiprinātu kvalitātes vadības sistēmu izgatavošanai un galaražojuma apskatei un testēšanai.

| 4. | EK verifikācijas procedūra |
| --- | --- |

4.

EK verifikācijas procedūra

| 4.1. | Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un konstrukcijas pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.4. un 6.6. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu. |
| --- | --- |

4.1.

Līgumslēdzējs subjekts viņa izvēlētajai paziņotajai institūcijai iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar visaptverošu kvalitātes vadības sistēmu un konstrukcijas pārbaudi), ieskaitot kvalitātes vadības sistēmu uzraudzības koordinēšanu atbilstoši 5.4. un 6.6. punktam. Līgumslēdzējs subjekts informē iesaistītos ražotājus par šo izvēli un par pieteikumu.

| 4.2. | Pieteikumam jābūt tādam, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un kas ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Pieteikums ietver:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Pieteikumam jābūt tādam, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, montāžu, uzstādīšanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un kas ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Pieteikums ietver:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj:






  — | vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju, kurā iekļauj:

—

vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | izmantotās tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (14); |
| --- | --- |

—

izmantotās tehniskā projekta specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas (14);

| — | visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos apliecinājumus par iepriekš minēto specifikāciju izmantošanu, jo īpaši, ja šīs Eiropas specifikācijas un to atbilstošie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | testu programmu, |
| --- | --- |

—

testu programmu,

| — | infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju;

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas izgatavošanu un montāžu;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu IV pielikumā;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, izgatavošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes noteikumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| — | skaidrojumu par to, kā visi posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti; |
| --- | --- |

—

skaidrojumu par to, kā visi posmi, kas minēti 5.2. punktā, ir aptverti līgumslēdzēja subjekta, ja tas iesaistīts, un/vai galvenā uzņēmēja kvalitātes vadības sistēmā, un apliecinājumu par to efektivitāti;

| — | ziņas par paziņoto(-ām) institūciju(-ām), kas ir atbildīga(-s) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību. |
| --- | --- |

—

ziņas par paziņoto(-ām) institūciju(-ām), kas ir atbildīga(-s) par šo kvalitātes vadības sistēmu apstiprināšanu un uzraudzību.

| 4.3 | Līgumslēdzējs subjekts iesniedz pārbaužu, inspekciju un testu (15) rezultātus, tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tā vārdā. |
| --- | --- |

4.3

Līgumslēdzējs subjekts iesniedz pārbaužu, inspekciju un testu (15) rezultātus, tostarp, ja nepieciešams, rezultātus par tipa testiem, kas veikti tā atbilstošajā laboratorijā vai tā vārdā.

| 4.4. | Paziņotā institūcija izskata konstrukcijas pārbaudes pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem direktīvas un SITS noteikumiem, tā izdod pieteikuma iesniedzējam konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai, un vajadzības gadījumā apakšsistēmas darbības aprakstu.
  Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.
  Jāparedz pārsūdzības kārtība. |
| --- | --- |

4.4.

Paziņotā institūcija izskata konstrukcijas pārbaudes pieteikumu un novērtē testu rezultātus. Ja konstrukcija atbilst tai piemērojamiem direktīvas un SITS noteikumiem, tā izdod pieteikuma iesniedzējam konstrukcijas pārbaudes sertifikātu. Sertifikātā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus, tā derīguma nosacījumus, datus, kas ir vajadzīgi apstiprinātās konstrukcijas identifikācijai, un vajadzības gadījumā apakšsistēmas darbības aprakstu.

Ja līgumslēdzējam subjektam atsaka konstrukcijas pārbaudes sertifikātu, paziņotā institūcija sīki izklāsta šāda atteikuma iemeslus.

Jāparedz pārsūdzības kārtība.

| 4.5. | Ražošanas posma laikā pretendents informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir konstrukcijas pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums konstrukcijas pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas. |
| --- | --- |

4.5.

Ražošanas posma laikā pretendents informē paziņoto institūciju, kuras rīcībā ir konstrukcijas pārbaudes sertifikāta tehniskā dokumentācija, par visām izmaiņām, kas var ietekmēt atbilstību SITS prasībām vai apakšsistēmas lietošanai noteiktos priekšrakstus. Tādos gadījumos apakšsistēmai nepieciešams papildu apstiprinājums. Minētajā gadījumā paziņotā institūcija veic tikai tādas pārbaudes un testus, kas attiecas uz izmaiņām un ir nepieciešamas saistībā ar tām. Minētais papildu apstiprinājums var būt vai nu kā pielikums konstrukcijas pārbaudes sertifikāta oriģinālam, vai noformēts kā jauns sertifikāts pēc iepriekšējā sertifikāta atsaukšanas.

| 5. | Kvalitātes vadības sistēma |
| --- | --- |

5.

Kvalitātes vadības sistēma

| 5.1. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.
  Šis pieteikums ietver:






  — | visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs, ja tāds ir pieaicināts, paša izvēlētajai paziņotajai iestādei iesniedz pieteikumu par savu kvalitātes vadības sistēmu novērtēšanu.

Šis pieteikums ietver:

—

visu atbilstošo informāciju par paredzamo apakšsistēmu;

| — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju.

Uzņēmumi, kas piedalās tikai apakšsistēmas projekta daļā, iesniedz tikai to informāciju, kas attiecas uz atbilstošo daļu.

| 5.2. | Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām.
  Pārējiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība SITS prasībām.
  Visi pretendenta pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.
  Sistēmā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu turpmāk minēto:






  — | Visi pretendenti:






  — | kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Līgumslēdzēja subjekta vai galvenā uzņēmēja, kas ir atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu, kvalitātes vadības sistēmai jānodrošina apakšsistēmas vispārējā atbilstība SITS prasībām.

Pārējiem darbuzņēmējiem to kvalitātes vadības sistēmai(-ām) jānodrošina apakšsistēmas attiecīgās daļas atbilstība SITS prasībām.

Visi pretendenta pieņemtie elementi, prasības un noteikumi sistemātiski un kārtīgi jāapkopo rakstisku nostādņu, procedūru un norādījumu veidā. Minētā kvalitātes vadības sistēmas dokumentācija nodrošina vienotu izpratni par kvalitātes politiku un procedūrām, piemēram, kvalitātes programmām, plāniem, rokasgrāmatām un dokumentāciju.

Sistēmā jo īpaši ietver atbilstošu aprakstu turpmāk minēto:

—

Visi pretendenti:

—

kvalitātes mērķi un organizatoriskā struktūra;

| — | attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas; |
| --- | --- |

—

attiecīgās ražošanas, kvalitātes kontroles un kvalitātes vadības metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kuras tiks izmantotas;

| — | pārbaudes, apskates un testi, kuri tiks veikti pirms projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums; |
| --- | --- |

—

pārbaudes, apskates un testi, kuri tiks veikti pirms projektēšanas, ražošanas, montāžas un uzstādīšanas, šo darbību laikā un pēc tām, un to veikšanas periodiskums;

| — | dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.; |
| --- | --- |

—

dati par kvalitāti, tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, ziņojumi par attiecīgā personāla kvalifikāciju utt.;

| — | galvenais uzņēmējs, ciktāl nepieciešams atbilstoši viņa ieguldījumam apakšsistēmas projektēšanā: |
| --- | --- |

—

galvenais uzņēmējs, ciktāl nepieciešams atbilstoši viņa ieguldījumam apakšsistēmas projektēšanā:

| — | projekta tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu apakšsistēmai piemērojamo SITS prasību izpildi; |
| --- | --- |

—

projekta tehniskās specifikācijas, tostarp Eiropas specifikācijas, kas tiks piemērotas, un gadījumos, ja Eiropas specifikācijas netiks piemērotas pilnībā, līdzekļi, kas tiks izmantoti, lai nodrošinātu apakšsistēmai piemērojamo SITS prasību izpildi;

| — | projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu; |
| --- | --- |

—

projekta kontroles un projekta verificēšanas metodes, procedūras un sistemātiskās darbības, kas tiks izmantotas, projektējot apakšsistēmu;

| — | līdzekļi, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un apakšsistēmas kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmu efektīva darbība visos posmos, ieskaitot ražošanu; |
| --- | --- |

—

līdzekļi, ar kuriem uzrauga, vai ir panākta vajadzīgā projektēšanas un apakšsistēmas kvalitāte un kvalitātes vadības sistēmu efektīva darbība visos posmos, ieskaitot ražošanu;

| — | kā arī līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:






  — | vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību. |
| --- | --- | --- |

—

kā arī līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu:

—

vadības pienākumi un pilnvaras attiecībā uz apakšsistēmas vispārējo kvalitāti, ieskaitot jo īpaši apakšsistēmas integrācijas vadību.

Pārbaudes, testi un apskates ietver visus šādus posmus:

| — | vispārīgā uzbūve; |
| --- | --- |

—

vispārīgā uzbūve;

| — | apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas konstrukcija, ieskaitot jo īpaši inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu un galīgo regulēšanu;

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana

| — | un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

| 5.3. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (16).
  Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,






  — | vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām |
| --- | --- | --- |

5.3.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija pārbauda, vai pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājums un uzraudzība pietiekami un pienācīgi aptver visus apakšsistēmas posmus, kas minēti 5.2. punktā (16).

Ja apakšsistēmas atbilstība SITS prasībām balstīta uz vairāk nekā vienu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija pārbauda jo īpaši to,

—

vai ir skaidri dokumentēta mijiedarbība un saskarnes starp kvalitātes vadības sistēmām

| — | un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai. |
| --- | --- |

—

un vai ir pietiekami un pienācīgi noteikti galvenā uzņēmēja vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai.

| 5.4. | Paziņotā institūcija, kura minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai tas tiek izmantots.
  Ja pretendents izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.
  Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.
  Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu. |
| --- | --- |

5.4.

Paziņotā institūcija, kura minēta 5.1. punktā, novērtē kvalitātes vadības sistēmu, lai noteiktu, vai tā atbilst 5.2. punktā minētajām prasībām. Tā uzskata, ka šīs prasības ir izpildītas, ja pieteikuma iesniedzējs ievieš kvalitātes sistēmu projektēšanai, ražošanai, galaražojuma pārbaudei un testēšanai atbilstoši standartam EN/ISO 9001-2000, kur ņem vērā tās apakšsistēmas specifiku, kurai tas tiek izmantots.

Ja pretendents izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā novērtēšanā.

Auditam jābūt specifiskam attiecīgajai apakšsistēmai, ņemot vērā pieteikuma iesniedzēja konkrēto ieguldījumu apakšsistēmā. Vismaz vienam audita grupas dalībniekam jābūt ar pieredzi attiecīgās apakšsistēmas tehnoloģijas novērtēšanā. Novērtēšanas procedūra ietver arī pieteikuma iesniedzēja telpu apmeklējumu pārbaudes nolūkā.

Lēmumu paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu novērtējumu.

| 5.5. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.
  Līgumslēdzējs subjekts un galvenais uzņēmējs informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi viņu kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmai piemērojamo prasību izpildi.
  Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs 5.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.
  Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem. |
| --- | --- |

5.5.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs apņemas pildīt saistības, kas izriet no apstiprinātās kvalitātes vadības sistēmas, un pienācīgi un efektīvi uzturēt to spēkā.

Līgumslēdzējs subjekts un galvenais uzņēmējs informē paziņoto institūciju, kas ir apstiprinājusi viņu kvalitātes vadības sistēmu, par visām būtiskām izmaiņām, kas ietekmēs apakšsistēmai piemērojamo prasību izpildi.

Paziņotā institūcija novērtē paredzamās izmaiņas un izlemj, vai grozītā kvalitātes vadības sistēma atbildīs 5.2. punktā minētajām prasībām un vai ir nepieciešama atkārtota novērtēšana.

Par savu lēmumu tā paziņo pieteikuma iesniedzējam. Paziņojumā iekļauj pārbaudē gūtos atzinumus un argumentētu lēmumu par novērtējuma rezultātiem.

| 6. | Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē. |
| --- | --- |

6.

Kvalitātes vadības sistēmas(-u) uzraudzība paziņotās institūcijas kompetencē.

| 6.1. | Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām). |
| --- | --- |

6.1.

Uzraudzības mērķis ir pārliecināties, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs pienācīgi izpilda saistības, kas izriet no apstiprinātās(-ām) kvalitātes vadības sistēmas(-ām).

| 6.2. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs 5.1. punktā minētajai paziņotajai institūcijai nosūta (vai ir nosūtījis) visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus un jo īpaši īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), iekļaujot:






  — | kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, jo īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem:






  — | līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,
  nodrošina, ka ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai; |
| --- | --- | --- | --- |

6.2.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs 5.1. punktā minētajai paziņotajai institūcijai nosūta (vai ir nosūtījis) visus šim nolūkam vajadzīgos dokumentus un jo īpaši īstenošanas plānus un tehniskos datus, kas saistīti ar apakšsistēmu (ciktāl nepieciešams atbilstīgi pieteikuma iesniedzēja konkrētam ieguldījumam apakšsistēmā), iekļaujot:

—

kvalitātes vadības sistēmas dokumentāciju, jo īpaši ietverot līdzekļus, ar kuriem:

—

līgumslēdzējs subjekts vai galvenais uzņēmējs, kas atbildīgs par visu apakšsistēmas projektu,

nodrošina, ka ir pietiekami un pienācīgi noteikti vadības vispārējie pienākumi un pilnvaras visas apakšsistēmas atbilstības nodrošināšanai;

| — | visi pieteikumu iesniedzēji
  nodrošina, ka kvalitātes vadības sistēmu pārvalda pareizi, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī; |
| --- | --- |

—

visi pieteikumu iesniedzēji

nodrošina, ka kvalitātes vadības sistēmu pārvalda pareizi, lai panāktu integrāciju apakšsistēmas līmenī;

| — | kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.; |
| --- | --- |

—

kvalitātes dokumentāciju, kas paredzēta kvalitātes vadības sistēmas projektēšanas daļā, piemēram, analīžu, aprēķinu, testu rezultāti utt.;

| — | datus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrēšanu), tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, dati par attiecīgā personāla kompetenci utt. |
| --- | --- |

—

datus par kvalitāti, kā paredzēts kvalitātes vadības sistēmas ražošanas daļā (ieskaitot montāžu, uzstādīšanu un integrēšanu), tādi kā pārbaudes ziņojumi un testu dati, kalibrēšanas dati, dati par attiecīgā personāla kompetenci utt.

| 6.3 | Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.
  Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (projektēšana, ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 4. punktā minētā EK verifikācijas procedūra. |
| --- | --- |

6.3

Paziņotā iestāde periodiski veic auditu, lai pārliecinātos, ka līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs uztur un piemēro kvalitātes vadības sistēmu, un sniedz tiem audita ziņojumu. Ja tie izmanto sertificētu kvalitātes vadības sistēmu, paziņotā institūcija to ņem vērā uzraudzībā.

Auditu veic vismaz reizi gadā, un vismaz vienam auditam jābūt laikposmā, kad tiek veiktas attiecīgās darbības (projektēšana, ražošana, montāža vai uzstādīšana) apakšsistēmā, kurai jāveic 4. punktā minētā EK verifikācijas procedūra.

| 6.4. | Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos 5.2. punktā minētos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatus. |
| --- | --- |

6.4.

Turklāt paziņotās institūcijas pārstāvji var apmeklēt attiecīgos 5.2. punktā minētos pieteikuma(-u) iesniedzēja(-u) objektus bez brīdinājuma. Vajadzības gadījumā šādu apmeklējumu laikā paziņotā institūcija var veikt pilnīgus vai daļējus auditus un var veikt vai var likt veikt izmēģinājumus, lai pārbaudītu, vai kvalitātes vadības sistēma darbojas pareizi. Tā sniedz pieteikuma(-u) iesniedzējam(-iem) pārbaudes ziņojumu un attiecīgā gadījumā arī audita un/vai testēšanas pārskatus.

| 6.5. | Paziņotā institūcija, ko ir izvēlējies līgumslēdzēja subjekts un kas ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visu attiecīgo kvalitātes sistēmu uzraudzību, kā minēts 5. punktā, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai:






  — | pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Paziņotā institūcija, ko ir izvēlējies līgumslēdzēja subjekts un kas ir atbildīga par EK verifikāciju, ja tā neveic visu attiecīgo kvalitātes sistēmu uzraudzību, kā minēts 5. punktā, koordinē citu par šā uzdevuma veikšanu atbildīgo paziņoto institūciju uzraudzības darbības, lai:

—

pārliecinātos, ka ar apakšsistēmas integrēšanu saistīto dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskarņu pārvaldība bijusi pareiza,

| — | sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskanību un vispārēju uzraudzību. |
| --- | --- |

—

sadarbojoties ar līgumslēdzēju subjektu, savāktu visus vajadzīgos novērtējuma elementus, lai garantētu dažādo kvalitātes vadības sistēmu saskanību un vispārēju uzraudzību.

Šī koordinācija ietver šādas paziņotās institūcijas tiesības:

| — | saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas, |
| --- | --- |

—

saņemt visus (apstiprināšanas un uzraudzības) dokumentus, kurus izdevušas pārējās paziņotās institūcijas,

| — | piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 5.4. punktu, |
| --- | --- |

—

piedalīties uzraudzības auditā, ko veic saskaņā ar 5.4. punktu,

| — | ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 5.5. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām). |
| --- | --- |

—

ierosināt papildu auditu veikšanu saskaņā ar 5.5. punktu, par ko tā uzņemas atbildību un ko veic kopā ar citu(-ām) paziņoto(-ām) institūciju(-ām).

| 7. | Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un attiecīgos gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā. |
| --- | --- |

7.

Kā minēts 5.1. punktā, paziņotās institūcijas pārstāvjiem apskates, audita un uzraudzības nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, noliktavām un attiecīgos gadījumos objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana, un kopumā visām telpām, kuras tā uzskata par vajadzīgām, lai veiktu savus uzdevumus atbilstoši pieteikuma iesniedzēja konkrētajam ieguldījumam apakšsistēmas projektā.

| 8. | Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:






  — | dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrā daļas otrajā ievilkumā; |
| --- | --- | --- |

8.

Līgumslēdzējs subjekts, ja tas ir iesaistīts, un galvenais uzņēmējs vismaz 10 gadus pēc pēdējās apakšsistēmas izgatavošanas valsts iestāžu vajadzībām glabā:

—

dokumentāciju, kas minēta 5.1. punkta otrā daļas otrajā ievilkumā;

| — | dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem; |
| --- | --- |

—

dokumentāciju par 5.5. punkta otrajā daļā minētajiem jauninājumiem;

| — | paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā. |
| --- | --- |

—

paziņotās institūcijas lēmumus un ziņojumus, kas minēti 5.4., 5.5. un 6.4. punktā.

| 9. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju. |
| --- | --- |

9.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz konstrukcijas pārbaudi un kvalitātes vadības sistēmas(-u) apstiprinājumu un uzraudzību, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju.

| 10. | Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus par apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

10.

Līgumslēdzēja subjekta izvēlētā paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, kas jāpievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz direktīvas 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus par apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | visus elementus par apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus par apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | 9. punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas.
  Sertifikātam attiecīgos gadījumos jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā; |
| --- | --- |

—

9. punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti attiecīgie verifikācijas/un vai aprēķinu dokumenti un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un attiecīgos gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas.

Sertifikātam attiecīgos gadījumos jāpievieno arī inspekciju un auditu pārskati, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju, kā minēts 6.4. un 6.5. punktā;

| — | infrastruktūras (apakšsistēmas) sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras (apakšsistēmas) sastāva reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS.

| 11. | Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.
  Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:






  — | izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un |
| --- | --- | --- |

11.

Katra paziņotā institūcija pārējām paziņotajām institūcijām dara zināmu attiecīgo informāciju par izdotajiem, atsauktajiem vai noraidītajiem kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumiem un konstrukcijas pārbaudes EK sertifikātiem.

Pārējās paziņotās institūcijas pēc pieprasījuma var saņemt šādas kopijas:

—

izdotie kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumi un papildu apstiprinājumi un

| — | izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi. |
| --- | --- |

—

izdotie konstrukcijas pārbaudes EK sertifikāti un to pielikumi.

| 12. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

12.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

SG modulis: vienības verificēšana

| 1. | Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras apakšsistēma






  — | atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK (17) pamatprasības ir izpildītas, |
| --- | --- | --- |

1.

Šajā modulī aprakstīta EK verifikācijas procedūra, kā paziņotā institūcija pēc pieprasījuma, ko iesniedz līgumslēdzēja subjekts vai viņa pilnvarotais pārstāvis Kopienā, pārbauda un apliecina, ka infrastruktūras apakšsistēma

—

atbilst šai SITS un jebkurai citai piemērojamai SITS, kas pierāda, ka Direktīvas 96/48/EK (17) pamatprasības ir izpildītas,

| — | atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma |
| --- | --- |

—

atbilst citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma

un var tikt nodota ekspluatācijā.

| 2. | Līgumslēdzējs subjekts (18) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.
  Šajā pieteikumā iekļauj:






  — | līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi; |
| --- | --- | --- |

2.

Līgumslēdzējs subjekts (18) iesniedz pieteikumu par apakšsistēmas EK verifikāciju (ar ražojuma verifikāciju) izvēlētajā paziņotajā institūcijā.

Šajā pieteikumā iekļauj:

—

līgumslēdzēja subjekta vai viņa pilnvarotā pārstāvja nosaukumu un adresi;

| — | tehnisko dokumentāciju. |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju.

| 3. | Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.
  Tehniskā dokumentācija ietver:






  — | vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniskajai dokumentācijai jābūt tādai, kas nodrošina izpratni par apakšsistēmas projektēšanu, izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju un ļauj novērtēt atbilstību SITS prasībām.

Tehniskā dokumentācija ietver:

—

vispārīgu aprakstu par apakšsistēmu, tās vispārējo projektu un uzbūvi;

| — | infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju; |
| --- | --- |

—

infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu SITS norādīto informāciju;

| — | skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas; |
| --- | --- |

—

skiču projekta un ražošanas informāciju, piemēram, rasējumus, komponentu, mezglu, bloku, strāvas slēgumu u. tml. shēmas;

| — | aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

—

aprakstus un skaidrojumus, kas vajadzīgi, lai izprastu informāciju par apakšsistēmas projektu un izgatavošanu, tehnisko apkopi un ekspluatāciju;

| — | tehniskās specifikācijas, ieskaitot izmantotās Eiropas specifikācijas (19); |
| --- | --- |

—

tehniskās specifikācijas, ieskaitot izmantotās Eiropas specifikācijas (19);

| — | visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā; |
| --- | --- |

—

visus nepieciešamos iepriekšminēto specifikāciju izmantošanas apliecinājumus, jo īpaši, ja Eiropas specifikācijas un attiecīgie punkti netika piemēroti pilnībā;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā; |
| --- | --- |

—

EK atbilstības deklarāciju vai piemērotības lietošanai deklarāciju kopijas, kurām jābūt pievienotām komponentiem, un visus vajadzīgos elementus, kas noteikti direktīvu VI pielikumā;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu; |
| --- | --- |

—

tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas ražošanu un montāžu;

| — | to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā; |
| --- | --- |

—

to ražotāju sarakstu, kuri piedalījušies apakšsistēmas projektēšanā, ražošanā, montāžā un uzstādīšanā;

| — | apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.); |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas lietošanas nosacījumus (ekspluatācijas laika vai nobraukuma ierobežojumi, pieļaujamais nodilums utt.);

| — | tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

tehniskās apkopes nosacījumus un tehnisko dokumentāciju par apakšsistēmas tehnisko apkopi;

| — | visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā; |
| --- | --- |

—

visas tehniskās prasības, kas jāņem vērā apakšsistēmas ražošanas, tehniskās apkopes vai ekspluatācijas laikā;

| — | veiktos projektēšanas aprēķinus, īstenoto pārbaužu rezultātus utt.; |
| --- | --- |

—

veiktos projektēšanas aprēķinus, īstenoto pārbaužu rezultātus utt.;

| — | visus pārējos atbilstošos tehniskos datus, kas apliecina, ka iepriekšējo pārbaudi vai testus salīdzināmos apstākļos sekmīgi īstenojušas neatkarīgas un kompetentas iestādes. |
| --- | --- |

—

visus pārējos atbilstošos tehniskos datus, kas apliecina, ka iepriekšējo pārbaudi vai testus salīdzināmos apstākļos sekmīgi īstenojušas neatkarīgas un kompetentas iestādes.

Ja saskaņā ar SITS ir nepieciešama papildu informācija tehniskajai dokumentācijai, tad iekļauj arī to.

| 4. | Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu piemērošanas.
  Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un pārliecinās par to, vai ražotājs ir piemērojis viņa izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas, vai arī par to, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, kad attiecīgās Eiropas specifikācijas netika izmantotas.
  Pārbaudes, testēšana un kontrole aptver SITS paredzētos posmus.






  — | vispārīgā uzbūve; |
| --- | --- | --- |

4.

Paziņotā institūcija izskata pieteikumu un tehnisko dokumentāciju un nosaka elementus, kas ir projektēti saskaņā ar attiecīgajiem SITS noteikumiem un Eiropas specifikācijām, kā arī elementus, kas ir projektēti bez šo Eiropas specifikāciju attiecīgo noteikumu piemērošanas.

Paziņotā institūcija pārbauda apakšsistēmu un pārliecinās par to, vai ražotājs ir piemērojis viņa izvēlētās attiecīgās Eiropas specifikācijas, vai arī par to, vai pieņemtie risinājumi atbilst SITS prasībām, kad attiecīgās Eiropas specifikācijas netika izmantotas.

Pārbaudes, testēšana un kontrole aptver SITS paredzētos posmus.

—

vispārīgā uzbūve;

| — | apakšsistēmas konstrukcija, vajadzības gadījumā jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu, vispārēju regulēšanu; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas konstrukcija, vajadzības gadījumā jo īpaši ietverot inženiertehniskos darbus, komponentu montāžu, vispārēju regulēšanu;

| — | apakšsistēmas galīgā testēšana; |
| --- | --- |

—

apakšsistēmas galīgā testēšana;

| — | un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos. |
| --- | --- |

—

un, ja tas ir norādīts SITS, validēšana reālos ekspluatācijas apstākļos.

Paziņotā institūcija var ņemt vērā pierādījumus par pārbaudēm, apskatēm vai testiem, ko salīdzināmos apstākļos sekmīgi veikušas citas iestādes vai pieteikuma iesniedzējs (vai cits subjekts pieteikuma iesniedzēja vārdā), ja tas norādīts attiecīgajā SITS. Tad paziņotā institūcija pieņems lēmumu, vai tā izmantos minēto pārbaužu vai testu rezultātus.

Paziņotās institūcijas savāktie pierādījumi ir piemēroti un pietiekami tam, lai apliecinātu atbilstību SITS prasībām un to, ka ir veiktas visas vajadzīgās pārbaudes un testi.

Visus izmantojamos pierādījumus, kurus sniegušas citas personas, izskata pirms testu vai pārbaužu veikšanas, jo paziņotā institūcija, iespējams, vēlēsies veikt paredzēto testu vai pārbaužu novērtēšanu, izskatīšanu vai vēlēsies piedalīties tajās laikā, kad tās notiks.

Šādu citu pierādījumu izmantošanas pakāpe jāpamato ar dokumentētu analīzi, izmantojot arī turpmāk minētos faktorus5. Šo pamatojumu iekļauj tehniskajā dokumentācijā.

Jebkurā gadījumā galīgo atbildību par tiem saglabā paziņotā institūcija.

| 5. | Paziņotā institūcija var saskaņot ar līgumslēdzēju subjektu šo testu veikšanas vietas un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgos testus un, ja pieprasīts SITS, testus reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē. |
| --- | --- |

5.

Paziņotā institūcija var saskaņot ar līgumslēdzēju subjektu šo testu veikšanas vietas un var vienoties, ka apakšsistēmas galīgos testus un, ja pieprasīts SITS, testus reālos ekspluatācijas apstākļos veic līgumslēdzējs subjekts paziņotās institūcijas pārstāvju tiešā uzraudzībā un klātbūtnē.

| 6. | Lai veiktu savus uzdevumus, kas paredzēti SITS, paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana. |
| --- | --- |

6.

Lai veiktu savus uzdevumus, kas paredzēti SITS, paziņotās institūcijas pārstāvjiem testēšanas un verificēšanas nolūkā ir piekļuve objektiem, kuros notiek projektēšana, būvlaukumiem, ražošanas cehiem, objektiem, kuros notiek montāža un uzstādīšana, un – attiecīgā gadījumā – objektiem, kuros ražo saliekamās konstrukcijas un notiek testēšana.

| 7. | Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz testiem, verifikācijām un pārbaudēm, kas veiktas atbilstoši SITS un/vai attiecīgo Eiropas specifikāciju prasībām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.
  EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju. |
| --- | --- |

7.

Ja apakšsistēma atbilst SITS prasībām, paziņotā iestāde, pamatojoties uz testiem, verifikācijām un pārbaudēm, kas veiktas atbilstoši SITS un/vai attiecīgo Eiropas specifikāciju prasībām, noformē atbilstības sertifikātu, kas paredzēts līgumslēdzējam subjektam, kurš savukārt noformē EK verifikācijas deklarāciju, kas paredzēta uzraudzības iestādei dalībvalstī, kurā apakšsistēma atrodas un/vai tiek ekspluatēta.

EK verifikācijas deklarācijai un pavaddokumentiem jābūt ar datumu un parakstu. Deklarāciju raksta tajā pašā valodā, kādā ir tehniskā dokumentācija, un tajā iekļauj vismaz direktīvas V pielikumā paredzēto informāciju.

| 8. | Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:






  — | visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem; |
| --- | --- | --- |

8.

Paziņotā institūcija ir atbildīga par tās tehniskās dokumentācijas sagatavošanu, ko pievieno EK verifikācijas deklarācijai. Tehniskajā dokumentācijā iekļauj vismaz 18. panta 3. punktā norādīto informāciju un jo īpaši šādu:

—

visus nepieciešamos dokumentus, kas saistīti ar apakšsistēmas raksturlielumiem;

| — | to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā; |
| --- | --- |

—

to savstarpējas izmantojamības komponentu sarakstu, kuri apvienojami apakšsistēmā;

| — | to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas; |
| --- | --- |

—

to EK atbilstības deklarāciju un attiecīgā gadījumā EK deklarāciju par piemērotību lietošanai kopijas, kam jābūt izdotām attiecībā uz komponentiem saskaņā ar direktīvas 13. pantu, kurām attiecīgā gadījumā pievieno atbilstošos dokumentus (sertifikātus, kvalitātes vadības sistēmas apstiprinājumus un uzraudzības dokumentus), ko izdevušas paziņotās institūcijas;

| — | visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz apakšsistēmas tehnisko apkopi, izmantošanas nosacījumiem un ierobežojumiem;

| — | visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi; |
| --- | --- |

—

visus elementus, kas attiecas uz instrukcijām par apkalpi, pastāvīgu vai kārtēju uzraudzību, regulēšanu un tehnisko apkopi;

| — | punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti verificēšanas dokumenti un/vai attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; attiecīgā gadījumā sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju; |
| --- | --- |

—

punktā minēto paziņotās institūcijas izdoto atbilstības sertifikātu, kuram pievienoti verificēšanas dokumenti un/vai attiecīgi aprēķini un kuru tā parakstījusi, deklarējot, ka projekts atbilst direktīvas un SITS prasībām, un vajadzības gadījumos norādot piezīmes, kas izdarītas pasākumu veikšanas laikā un nav atsauktas; attiecīgā gadījumā sertifikātam pievieno arī inspekciju un auditu pārskatus, kas sagatavoti saistībā ar verifikāciju;

| — | apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus); |
| --- | --- |

—

apliecinājumus par atbilstību citiem noteikumiem, kas izriet no Līguma (ieskaitot sertifikātus);

| — | infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS. |
| --- | --- |

—

infrastruktūras (apakšsistēmas) reģistru, ieskaitot visu informāciju, kā tas norādīts SITS.

| 9. | Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.
  Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa. |
| --- | --- |

9.

Atbilstības sertifikātam pievienoto dokumentāciju iesniedz līgumslēdzējam subjektam.

Līgumslēdzējs subjekts saglabā tehniskās dokumentācijas kopiju visu apakšsistēmas lietošanas laiku un vēl trīs gadus; to nosūta jebkurai citai dalībvalstij, kas to pieprasa.

---

(1)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(2)  Eiropas specifikācijas definīcija atrodama Direktīvā 96/48/EK un Direktīvā 2001/16/EK. HS SITS piemērošanas rokasgrāmatā izskaidrots veids, kā izmantot Eiropas specifikācijas

(3)  Vajadzības gadījumā attiecībā uz noteiktiem komponentiem var ierobežot ražotāja izvēles tiesības. Šādā gadījumā savstarpējas izmantojamības komponentam vajadzīgais verificēšanas process ir noteikts SITS (vai tās pielikumos).

(4)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(5)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(6)  Ražotāja izvēles tiesību ierobežojumus var iekļaut attiecīgajās SITS.

(7)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(8)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(9)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(10)  Testu rezultātus var iesniegt kopā ar iesniegumu vai vēlāk.

(11)  Laikā, kad notiek ekspluatācija pieredzes gūšanas nolūkā, savstarpējas izmantojamības komponents netiek laists tirgū.

(12)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(13)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(14)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

(15)  Testu rezultātus var iesniegt kopā ar iesniegumu vai vēlāk.

(16)  Proti, attiecībā uz ritošā sastāva SITS paziņotā institūcija piedalīsies ritošā sastāva vai vilciena sekcijas galīgajā testēšanā ekspluatācijas apstākļos. Tas tiks norādīts SITS attiecīgajā nodaļā.

(17)  Pamatprasības atspoguļotas tehniskajos parametros, saskarņu un darbības prasībās, kas izklāstītas SITS 4. nodaļā.

(18)  Modulī jēdziens “līgumslēdzējs subjekts” ir “apakšsistēmas līgumslēdzējs, kā tas noteikts direktīvā, vai tā pilnvarotais pārstāvis Kopienā”.

(19)  Eiropas specifikācijas definīcija norādīta Direktīvā 96/48/EK un 01/16/EK. Rokasgrāmatā par ātrgaitas dzelzceļu sistēmas SITS piemērošanu paskaidrots, kā jāizmanto Eiropas specifikācijas.

D PIELIKUMS

Ar infrastruktūras apakšsistēmu saistītas vienības, kuras iekļauj infrastruktūras reģistrā

| INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS – Vispārīga informācija |
| --- |
| Attiecīgās līnijas maršruts, robežas un posms (apraksts) | |
| Līnijas posma kategorija (I, II, III) | |
| Līnijas posma ātrums (km/h) | |
| Diena, kad līniju nodod ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojamu līniju | |

INFRASTRUKTŪRAS REĢISTRS – Vispārīga informācija

Attiecīgās līnijas maršruts, robežas un posms (apraksts)

Līnijas posma kategorija (I, II, III)

Līnijas posma ātrums (km/h)

Diena, kad līniju nodod ekspluatācijā kā savstarpēji izmantojamu līniju

Pieņemtie apzīmējumi:

Piezīme (1): atbilst ātrgaitas infrastruktūras SITS 4. un 5. nodaļai:

| Y | = | atbilst bez sīkākas informācijas; |
| --- | --- | --- |
| C | = | atbilst ar sīkāku informāciju par izvēlētajām vērtībām |

Y

=

atbilst bez sīkākas informācijas;

C

=

atbilst ar sīkāku informāciju par izvēlētajām vērtībām

Piezīme (2): neatbilst ātrgaitas infrastruktūras SITS 4. un 5. nodaļai:

| N | = | neatbilst bez sīkākas informācijas; |
| --- | --- | --- |
| P | = | neatbilst ar sīkāku informāciju par specifisku gadījumu (SITS 7. nodaļa); |

N

=

neatbilst bez sīkākas informācijas;

P

=

neatbilst ar sīkāku informāciju par specifisku gadījumu (SITS 7. nodaļa);

P un C attiecas tikai uz tabulā iekļautajām vienībām.

Piezīme (3): ja piemēro 7. pantu Direktīvā 96/48/EK, kurā grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2004/50/EK, izvēlētās vērtības norāda katrai šīs tabulas vienībai.

| INFRASTRUKTŪRAS apakšsistēmas vienības | Atsauce uz punktu | (1) | (2) |
| --- | --- | --- | --- |
| Nominālais sliežu ceļa platums | 4.2.2. | Y | P |
| Būvju gabarīts | 4.2.3. | C | P |
| Minimālais attālums starp sliežu ceļu asīm | 4.2.4. | Y | P |
| Maksimālie kāpumi un kritumi | 4.2.5. | Y | P |
| Minimālais līknes rādiuss | 4.2.6. | Y | N |
| Ārējās sliedes pacēlums | 4.2.7. | Y | N |
| Ārējās sliedes pacēluma deficīts | 4.2.8. | C | N |
| Ekvivalents koniskums | 4.2.9. | Y | N |
| Sliežu ceļa ģeometrija | 4.2.10. | n.p. | n.p. |
| Sliežu ieslīpums | 4.2.11. | Y | N |
| Pārmijas un krustojumi | 4.2.12. | Y | P |
| Sliežu izturība | 4.2.13. | C | N |
| Satiksmes slodze uz konstrukcijām | 4.2.14. | Y | N |
| Maksimālās spiediena svārstības tuneļos | 4.2.16. | C | N |
| Sānvējš | 4.2.17. | C | n.p. |
| Elektriski parametri | 4.2.18. | n.p. | n.p. |
| Troksnis un vibrācijas | 4.2.19. | n.p. | n.p. |
| Peroni | 4.2.20. | C | P |
| Piekļūšana/iekļūšana | 4.2.22. | Y | N |
| Iespējas evakuēt pasažierus un vilciena personālu ārpus peroniem | 4.2.23. | C | P |
| Ātrgaitas infrastruktūras SITS atbilstošu trakcijas ceļu esība un atrašanās vieta | 4.2.25. | C | P |
| Vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, apkalpes stacionāru iekārtu esība un atrašanās vieta | 4.2.26. | C | N |
| Apkopes plāns | 4.5.1. | Y | N |
| Sliede | 5.3.1. | Y | N |
| Sliežu piestiprināšanas sistēmas | 5.3.2. | Y | N |
| Gulšņi un sliežu balsti | 5.3.3. | Y | N |
| Ūdens piepildīšanas savienotājs | 5.3.5. | Y | N |

INFRASTRUKTŪRAS apakšsistēmas vienības

Atsauce uz punktu

(1)

(2)

Nominālais sliežu ceļa platums

4.2.2.

Y

P

Būvju gabarīts

4.2.3.

C

P

Minimālais attālums starp sliežu ceļu asīm

4.2.4.

Y

P

Maksimālie kāpumi un kritumi

4.2.5.

Y

P

Minimālais līknes rādiuss

4.2.6.

Y

N

Ārējās sliedes pacēlums

4.2.7.

Y

N

Ārējās sliedes pacēluma deficīts

4.2.8.

C

N

Ekvivalents koniskums

4.2.9.

Y

N

Sliežu ceļa ģeometrija

4.2.10.

n.p.

n.p.

Sliežu ieslīpums

4.2.11.

Y

N

Pārmijas un krustojumi

4.2.12.

Y

P

Sliežu izturība

4.2.13.

C

N

Satiksmes slodze uz konstrukcijām

4.2.14.

Y

N

Maksimālās spiediena svārstības tuneļos

4.2.16.

C

N

Sānvējš

4.2.17.

C

n.p.

Elektriski parametri

4.2.18.

n.p.

n.p.

Troksnis un vibrācijas

4.2.19.

n.p.

n.p.

Peroni

4.2.20.

C

P

Piekļūšana/iekļūšana

4.2.22.

Y

N

Iespējas evakuēt pasažierus un vilciena personālu ārpus peroniem

4.2.23.

C

P

Ātrgaitas infrastruktūras SITS atbilstošu trakcijas ceļu esība un atrašanās vieta

4.2.25.

C

P

Vilcienu, kas atbilst ātrgaitas ritošā sastāva SITS, apkalpes stacionāru iekārtu esība un atrašanās vieta

4.2.26.

C

N

Apkopes plāns

4.5.1.

Y

N

Sliede

5.3.1.

Y

N

Sliežu piestiprināšanas sistēmas

5.3.2.

Y

N

Gulšņi un sliežu balsti

5.3.3.

Y

N

Ūdens piepildīšanas savienotājs

5.3.5.

Y

N

E PIELIKUMS

Pārmiju un krustojumu diagrmma

Image

F PIELIKUMS

Sliedes profils 60 E2

Image

Image

Image

G PIELIKUMS

(Atlikts)

H PIELIKUMS

Atklāto punktu saraksts

Vispārējs sliežu stingrums (sk. 4.2.15.)

Balasta nopūšana (sk. 4.2.27.)

Perona lietderīgais platums (sk. 4.2.20.3.)

Ugunsdrošība un drošība dzelzceļu tuneļos (4.2.21.)

I PIELIKUMS

Ātrgaitas infrastruktūras SITS izmantoto terminu definīcijas

| Definētais termins | Definīcija |
| --- | --- |
| Alert limit/Auslösewert/Limite d’alerte/Trauksmes ierobežojums | Definēts 4.2.10.2. iedaļā |
| Balast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Balasta nopūšana | Aerodinamiska parādība, kādā balsts tiek uzmests augšup vai izmests |
| Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Pārmijas brusa | Gulsnis, ko izmanto pārmijās un krustojumos |
| Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Ārējās sliedes pacēluma deficīts | Definēts 4.2.8. iedaļā |
| Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Slīpuma šķērsgriezums | Slīpuma šķērsgriezums ir vienas sliedes vertikāla augstuma starpība pret otru, ja mēra sāniski gar sliežu ceļu starp katras sliedes darba virsmas sliežu ceļu asīm |
| Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Sliedes galviņas augšējā mala | Sk. 5.3.1.1. iedaļas diagrammu |
| Design value/Planungswert/Valeur de conception/Projektētās vērtības | Teorētiskie izmēri bez ražošanas vai konstrukcijas pielaidēm |
| Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Attālums starp sliežu ceļu asīm | Horizontāls attālums starp divu blakus esošu sliežu ceļu asīm |
| Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Aizejošie sliežu ceļi (pārmijās un krustojumos) | Maršruts, kas atdalās no visa maršruta |
| Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dinamiskais sānspēks | Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS |
| Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/[Sliežu piestiprināšanas sistēmas] dinamiskais stingrums | Definēts EN13481-1 3.21. punktā |
| Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/[Zemsliežu pamata] dinamiskais stingrums | Definēts EN13481-1 3.21. punktā |
| Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentais koniskums | Definēts 4.2.9.1. punktā |
| Estabilished interoperability constituent/
  herkömmliche Interoperabilitätskomponente/
  Constituent d’interopérabilité “établi”/Vispāratzīts savstarpējas izmantojamības komponents | Definēts 6.1.2. punktā |
| Excess heigt of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Vadošās sliedes liekais augstums | Definēts E pielikumā (8. punktā) |
| /Fixd nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Parastu krustojumu stacionāru seržu aizsargs | Definēts E pielikumā (2. punktā) |
| /Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d’ornière/Riteņu uzmalu vadotnes dziļums | Definēts E pielikumā (7. punktā) |
| /Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/[Tuneļa] šķērsgriezums | Tuneļa šķērsgriezums, izņemot pastāvīgus šķēršļus (piemēram, sliežu ceļu, avārijas pārejas) |
| /Free wheel passage at check/wing entry/Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene
  Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Brīvā riteņa pāreja pārbaudes/spārna ieejā | Definēts E pielikumā (4. punktā) |
| Free wheel passage at crossing nose/
  Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/
  Cote de libre passage dans le croisement/Brīvā riteņa pāreja krustojuma serdē | Definēts E pielikumā (3. punktā) |
| Free wheel passage in switches/
  Freier Durchgang im Zungenbereich/
  Cote de libre passage de l’aiguillage/Brīvā riteņa pāreja pārmijās/ | Definēts E pielikumā (1. punktā) |
| Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Tangenciāls punkts | Sk. 5.3.1.1. iedaļas diagrammu. |
| Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Vispārējs sliežu stingrums | Riteņu slodzes radītās sliedes nobīdes mērs |
| Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate/Tūlītējs darbības ierobežojums | Definēts 4.2.10.2. iedaļā. |
| Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d’intervention/Iejaukšanās ierobežojums | Definēts 4.2.10.2. iedaļā. |
| Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Izolēti defekti | Lokalizēts sliežu ceļa ģeometrijas stāvoklis, kuram ir nepieciešama tehniskā apkope |
| Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Pārbrauktuve | Autoceļa un viena vai vairāku sliežu ceļu krustošanās vienā līmenī |
| Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Projekta lineārā masa | Jaunas sliedes teorētiskā masa kg/m |
| Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d’infrastructure/Minimālais infrastruktūras gabarīts | Definēts 4.2.3. iedaļā |
| Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Nomināls sliežu ceļa platums | Vienota vērtība, kas apzīmē sliežu ceļa platumu |
| Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Bezbalasta sliežu ceļš | Sliežu ceļš, kam nav balasta slāņa |
| Jauns savstarpējas izmantojamības komponents | Sk. 6.1.2. iedaļu |
| /Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Virzuļa efekts [apakšzemes stacijās] | Atmosfēras spiediena svārstības noslēgtās telpās, pa kurām notiek vilcienu kustība, un citās telpās stacijā, radot spēcīgas gaisa plūsmas |
| Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Sliežu ceļš | Sliežu ceļa posms bez pārmijām un krustojumiem |
| Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvazistatisks vadošais spēks, Yqst | Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS |
| Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Sliežu galviņas profils | Sliedes daļas veidojums, kas saskaras ar riteni |
| Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Sliežu ieslīpums | Leņķis starp sliedes simetriskām asīm, kas atrodas sliežu ceļā, un perpendikulāri sliežu ceļa rites virsmai |
| Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Zemsliežu pamats | Elastīgs slānis, kas atrodas starp sliedi un atbalsta gulsni vai balsta plāksni |
| Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/References kinemātisks profils | Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS |
| Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Izliekuma līkne | Divas blakus līknes, kas ir pretēji izliektas vai pretējas |
| Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Brauciena nestabilitāte | Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS. |
| Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Kustīga serde | Krustojums, kurā krustojuma serdi var pavirzīt sānis, lai noslēgtu riteņu uzmalu vadotni, nodrošinot nepārtrauktu atbalstu riteņpārim. |
| Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Pārmijas un krustojumi | Sliežu ceļa konstrukcija ar pārmijām un krustojumiem. |
| /Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Viss maršruts (pārmijās un krustojumos) | Maršruts, kurā ir fiksēts sliežu ceļa vispārējs lāgojums. |
| Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Ārējās sliedes pacēlums | Definēts 4.2.7. iedaļā |
| Track cant/Gleisachse/axe de la voie/Sliežu ceļu asis | Vidējais punkts starp divām sliedēm rites virsmas plaknē |
| Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Sliežu ceļa platums | Attālums starp sliežu ceļa abu pretējo sliežu platuma punktiem (kontaktpunktiem) saskaņā ar EN 13848-1 |
| Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Sliežu ceļa nošķiebums | Saskaņā ar 4.2.10.4.1. iedaļas definīciju |
| Unguides length [of obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/[Platleņķa krustojuma] nevadīts garums | Platleņķa krustojuma daļa, kur ritenis netiek vadīts |
| Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/[Perona] lietderīgais garums | Definēts 4.2.20.2. iedaļā |
| Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/(Perona) lietderīgais platums | Kopā ar perona izmantojamo garumu nosaka pasažieriem izmantošanai pieejamo perona zonu |

Definētais termins

Definīcija

Alert limit/Auslösewert/Limite d’alerte/Trauksmes ierobežojums

Definēts 4.2.10.2. iedaļā

Balast pick-up/Schotterflug/Envol de ballast/Balasta nopūšana

Aerodinamiska parādība, kādā balsts tiek uzmests augšup vai izmests

Bearer/Weichenschwelle/Support de voie/Pārmijas brusa

Gulsnis, ko izmanto pārmijās un krustojumos

Cant deficiency/Überhöhungsfehlbetrag/Insuffisance de devers/Ārējās sliedes pacēluma deficīts

Definēts 4.2.8. iedaļā

Cross level/Gegenseitige Höhenlage/Nivellement transversal/Slīpuma šķērsgriezums

Slīpuma šķērsgriezums ir vienas sliedes vertikāla augstuma starpība pret otru, ja mēra sāniski gar sliežu ceļu starp katras sliedes darba virsmas sliežu ceļu asīm

Crown of the rail/Schienenoberkante/Niveau supérieur du champignon du rail/Sliedes galviņas augšējā mala

Sk. 5.3.1.1. iedaļas diagrammu

Design value/Planungswert/Valeur de conception/Projektētās vērtības

Teorētiskie izmēri bez ražošanas vai konstrukcijas pielaidēm

Distance between track centres/Gleisabstand/Entraxe/Attālums starp sliežu ceļu asīm

Horizontāls attālums starp divu blakus esošu sliežu ceļu asīm

Diverging track (in switches and crossings)/Zweiggleis/Voie déviée/Aizejošie sliežu ceļi (pārmijās un krustojumos)

Maršruts, kas atdalās no visa maršruta

Dynamic lateral force/Dynamische Querkraft/Effort dynamique transversal/Dinamiskais sānspēks

Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS

Dynamic stiffness [of a rail fastening system]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/[Sliežu piestiprināšanas sistēmas] dinamiskais stingrums

Definēts EN13481-1 3.21. punktā

Dynamic stiffness [of a rail pad]/Dynamische Steifigkeit/Rigidité dynamique/[Zemsliežu pamata] dinamiskais stingrums

Definēts EN13481-1 3.21. punktā

Equivalent conicity/Äquivalente Konizität/Conicité équivalente/Ekvivalentais koniskums

Definēts 4.2.9.1. punktā

Estabilished interoperability constituent/

herkömmliche Interoperabilitätskomponente/

Constituent d’interopérabilité “établi”/Vispāratzīts savstarpējas izmantojamības komponents

Definēts 6.1.2. punktā

Excess heigt of check rail/Radlenkerüberhöhung/Surélévation du contre-rail/Vadošās sliedes liekais augstums

Definēts E pielikumā (8. punktā)

/Fixd nose protection for common crossings/Leitweite/Cote de protection de pointe/Parastu krustojumu stacionāru seržu aizsargs

Definēts E pielikumā (2. punktā)

/Flangeway depth/Rillentiefe/profondeur d’ornière/Riteņu uzmalu vadotnes dziļums

Definēts E pielikumā (7. punktā)

/Free cross-sectional area [of a tunnel]/Lichter Querschnitt/section libre/[Tuneļa] šķērsgriezums

Tuneļa šķērsgriezums, izņemot pastāvīgus šķēršļus (piemēram, sliežu ceļu, avārijas pārejas)

/Free wheel passage at check/wing entry/Freier Durchgang im Bereich Radlenker/Flügelschiene

Cote de libre passage en entrée de contre-rail/de la patte de lièvre/Brīvā riteņa pāreja pārbaudes/spārna ieejā

Definēts E pielikumā (4. punktā)

Free wheel passage at crossing nose/

Leitkantenabstand im Bereich der Herzstückspitze/

Cote de libre passage dans le croisement/Brīvā riteņa pāreja krustojuma serdē

Definēts E pielikumā (3. punktā)

Free wheel passage in switches/

Freier Durchgang im Zungenbereich/

Cote de libre passage de l’aiguillage/Brīvā riteņa pāreja pārmijās/

Definēts E pielikumā (1. punktā)

Tangent point/Tangentenpunkt/point de tangence/Tangenciāls punkts

Sk. 5.3.1.1. iedaļas diagrammu.

Global track stiffness/Gesamtsteifigkeit des Gleises/Rigidité globale de la voie/Vispārējs sliežu stingrums

Riteņu slodzes radītās sliedes nobīdes mērs

Immediate Action Limit/Soforteingriffsschwelle/Limite d’intervention immédiate/Tūlītējs darbības ierobežojums

Definēts 4.2.10.2. iedaļā.

Intervention Limit/Eingriffsschwelle/Limite d’intervention/Iejaukšanās ierobežojums

Definēts 4.2.10.2. iedaļā.

Isolated defects/Einzelfehler/Défauts isolés/Izolēti defekti

Lokalizēts sliežu ceļa ģeometrijas stāvoklis, kuram ir nepieciešama tehniskā apkope

Level crossing/Bahnübergang/passage à niveau/Pārbrauktuve

Autoceļa un viena vai vairāku sliežu ceļu krustošanās vienā līmenī

Design linear mass/Metergewicht/Masse Linéaire théorique/Projekta lineārā masa

Jaunas sliedes teorētiskā masa kg/m

Minimum infrastructure gauge/Mindestlichtraum/Gabarit minimal d’infrastructure/Minimālais infrastruktūras gabarīts

Definēts 4.2.3. iedaļā

Nominal track gauge/Nennspurweite/Ecartement nominal de la voie/Nomināls sliežu ceļa platums

Vienota vērtība, kas apzīmē sliežu ceļa platumu

Non-ballasted track/Schotterloser Oberbau/Voie sans ballast/Bezbalasta sliežu ceļš

Sliežu ceļš, kam nav balasta slāņa

Jauns savstarpējas izmantojamības komponents

Sk. 6.1.2. iedaļu

/Piston effect [in underground stations]/Kolbeneffekt/Effet de pistonnement/Virzuļa efekts [apakšzemes stacijās]

Atmosfēras spiediena svārstības noslēgtās telpās, pa kurām notiek vilcienu kustība, un citās telpās stacijā, radot spēcīgas gaisa plūsmas

Plain line/Freie Strecke/Voie courante/Sliežu ceļš

Sliežu ceļa posms bez pārmijām un krustojumiem

Quasi-static guiding force, Yqst/Quasistatische Querkraft/Effort de guidage quasi-statique/Kvazistatisks vadošais spēks, Yqst

Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS

Rail head profile/Schienenkopfprofil/Profil du champignon du rail/Sliežu galviņas profils

Sliedes daļas veidojums, kas saskaras ar riteni

Rail inclination/Schienenneigung/Inclinaison du rail/Sliežu ieslīpums

Leņķis starp sliedes simetriskām asīm, kas atrodas sliežu ceļā, un perpendikulāri sliežu ceļa rites virsmai

Rail pad/Zwischenlage/semelle sous rail/Zemsliežu pamats

Elastīgs slānis, kas atrodas starp sliedi un atbalsta gulsni vai balsta plāksni

Reference kinematic profile/Kinematische Referenzfahrzeugbegrenzung/Profil cinematique de référence/References kinemātisks profils

Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS

Reverse curve/S-Kurven/Courbes et contre-courbes/Izliekuma līkne

Divas blakus līknes, kas ir pretēji izliektas vai pretējas

Ride instability/Instabiles Laufverhalten/Instabilité de marche/Brauciena nestabilitāte

Definēts ātrgaitas ritošā sastāva SITS.

Swing nose/Bewegliches Herzstück/Coeur à pointe mobile/Kustīga serde

Krustojums, kurā krustojuma serdi var pavirzīt sānis, lai noslēgtu riteņu uzmalu vadotni, nodrošinot nepārtrauktu atbalstu riteņpārim.

Switches and crossings/Weichen und Kreuzungen/Appareils de voie/Pārmijas un krustojumi

Sliežu ceļa konstrukcija ar pārmijām un krustojumiem.

/Through route (in switches and crossings)/Stammgleis/Voie directe/Viss maršruts (pārmijās un krustojumos)

Maršruts, kurā ir fiksēts sliežu ceļa vispārējs lāgojums.

Track cant/Überhöhung/dévers de la voie/Ārējās sliedes pacēlums

Definēts 4.2.7. iedaļā

Track cant/Gleisachse/axe de la voie/Sliežu ceļu asis

Vidējais punkts starp divām sliedēm rites virsmas plaknē

Track gauge/Spurweite/écartement de la voie/Sliežu ceļa platums

Attālums starp sliežu ceļa abu pretējo sliežu platuma punktiem (kontaktpunktiem) saskaņā ar EN 13848-1

Track twist/Gleisverwindung/Gauche/Sliežu ceļa nošķiebums

Saskaņā ar 4.2.10.4.1. iedaļas definīciju

Unguides length [of obtuse crossing]/Führungslose Stelle/Lacune dans la traversée/[Platleņķa krustojuma] nevadīts garums

Platleņķa krustojuma daļa, kur ritenis netiek vadīts

Usable length [of a platform]/Bahnsteignutzlänge/longueur utile de quai/[Perona] lietderīgais garums

Definēts 4.2.20.2. iedaļā

Usable width (of a platform)/Nutzbare Bahnsteigbreite/Largeur utile de quai/(Perona) lietderīgais platums

Kopā ar perona izmantojamo garumu nosaka pasažieriem izmantošanai pieejamo perona zonu

---

| 19.3.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 77/106 |
| --- | --- | --- | --- |

19.3.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 77/106

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 25. janvāris),

ar ko atbilstīgi Padomes Direktīvai 92/43/EEK pieņem Kopienas nozīmes teritoriju sarakstu Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam

(izziņots ar dokumenta numuru C(2008) 271)

(2008/218/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1992. gada 21. maija Direktīvu 92/43/EEK par dabisko dzīvotņu, savvaļas faunas un floras aizsardzību (1) un jo īpaši tās 4. panta 2. punkta trešo daļu,

tā kā:

| (1) | Direktīvas 92/43/EEK 1. panta c) punkta iii) apakšpunktā minētais Alpu bioģeogrāfiskais reģions ietver Kopienas teritoriju Alpos (Austrija, Itālija, Vācija, Francija, Slovēnija) un Pirenejos (Francija un Spānija), Apenīnu kalnu grēdu (Itālija), Fenoskandijas kalnu ziemeļu daļu (Zviedrija un Somija), Karpatus (Polija, Slovākija, Rumānija), Balkānu, Rilas, Pirinas un Rodopas kalnus (Bulgārija), kā tas noteikts bioģeogrāfiskajā kartē, ko 2005. gada 20. aprīlī apstiprināja komiteja, kas izveidota saskaņā ar minētās direktīvas 20. pantu, še turpmāk – Biotopu komiteja. |
| --- | --- |

(1)

Direktīvas 92/43/EEK 1. panta c) punkta iii) apakšpunktā minētais Alpu bioģeogrāfiskais reģions ietver Kopienas teritoriju Alpos (Austrija, Itālija, Vācija, Francija, Slovēnija) un Pirenejos (Francija un Spānija), Apenīnu kalnu grēdu (Itālija), Fenoskandijas kalnu ziemeļu daļu (Zviedrija un Somija), Karpatus (Polija, Slovākija, Rumānija), Balkānu, Rilas, Pirinas un Rodopas kalnus (Bulgārija), kā tas noteikts bioģeogrāfiskajā kartē, ko 2005. gada 20. aprīlī apstiprināja komiteja, kas izveidota saskaņā ar minētās direktīvas 20. pantu, še turpmāk – Biotopu komiteja.

| (2) | 1995. gadā uzsāktā procesa kontekstā jāturpina Natura 2000 tīkla faktiskā izveidošana, jo šis tīkls ir būtisks bioloģiskās daudzveidības aizsardzības elements Kopienā. |
| --- | --- |

(2)

1995. gadā uzsāktā procesa kontekstā jāturpina Natura 2000 tīkla faktiskā izveidošana, jo šis tīkls ir būtisks bioloģiskās daudzveidības aizsardzības elements Kopienā.

| (3) | Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam Direktīvas 92/43/EEK nozīmē tika pieņemts ar Komisijas Lēmumu 2004/69/EK (2). Pamatojoties uz Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punktu un 6. panta 1. punktu, teritorijām, kas iekļautas Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam, attiecīgā dalībvalsts pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā piešķir īpaši aizsargājamas dabas teritorijas statusu, nosakot aizsardzības prioritātes un vajadzīgos aizsardzības pasākumus. |
| --- | --- |

(3)

Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam Direktīvas 92/43/EEK nozīmē tika pieņemts ar Komisijas Lēmumu 2004/69/EK (2). Pamatojoties uz Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punktu un 6. panta 1. punktu, teritorijām, kas iekļautas Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam, attiecīgā dalībvalsts pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā piešķir īpaši aizsargājamas dabas teritorijas statusu, nosakot aizsardzības prioritātes un vajadzīgos aizsardzības pasākumus.

| (4) | Ņemot vērā Natura 2000 tīkla pielāgošanas dinamiku, Kopienas nozīmes teritoriju sarakstus pārskata. Tāpēc jāatjaunina arī minētais sākotnējais saraksts. |
| --- | --- |

(4)

Ņemot vērā Natura 2000 tīkla pielāgošanas dinamiku, Kopienas nozīmes teritoriju sarakstus pārskata. Tāpēc jāatjaunina arī minētais sākotnējais saraksts.

| (5) | No vienas puses, Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir jāatjaunina, lai tajā iekļautu tās papildu teritorijas, ko dalībvalstis kopš 2004. gada ierosinājušas padarīt par Kopienas nozīmes teritorijām Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē. Pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam. |
| --- | --- |

(5)

No vienas puses, Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir jāatjaunina, lai tajā iekļautu tās papildu teritorijas, ko dalībvalstis kopš 2004. gada ierosinājušas padarīt par Kopienas nozīmes teritorijām Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē. Pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam.

| (6) | No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir jāatjaunina, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas saraksta pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir sākotnējā saraksta konsolidēta versija. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam. |
| --- | --- |

(6)

No otras puses, Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir jāatjaunina, lai atspoguļotu to informāciju par pārmaiņām teritorijā, kuru dalībvalstis iesniegušas pēc Kopienas saraksta pieņemšanas. No šāda viedokļa Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam ir sākotnējā saraksta konsolidēta versija. Tomēr jāuzsver, ka pienākumi, kas izriet no Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 4. punkta un 6. panta 1. punkta, piemērojami pēc iespējas drīzāk un sešu gadu laikā no dienas, kad pieņemts Kopienas nozīmes teritoriju sākotnējais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam.

| (7) | Šis lēmums neattiecas uz Bulgārijas un Rumānijas teritoriju, jo minētās dalībvalstis priekšlikumus par teritorijām Komisijai sāka nosūtīt pēc pievienošanās Eiropas Savienībai. |
| --- | --- |

(7)

Šis lēmums neattiecas uz Bulgārijas un Rumānijas teritoriju, jo minētās dalībvalstis priekšlikumus par teritorijām Komisijai sāka nosūtīt pēc pievienošanās Eiropas Savienībai.

| (8) | To Alpu bioģeogrāfiskā reģiona teritoriju sarakstus, kuras ierosināts atzīt par Kopienas nozīmes teritorijām Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē, Austrija, Somija, Francija, Grieķija, Itālija, Polija, Slovākija, Slovēnija, Spānija un Zviedrija nosūtījusi Komisijai laikā no 2002. gada marta līdz 2006. septembrim saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(8)

To Alpu bioģeogrāfiskā reģiona teritoriju sarakstus, kuras ierosināts atzīt par Kopienas nozīmes teritorijām Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē, Austrija, Somija, Francija, Grieķija, Itālija, Polija, Slovākija, Slovēnija, Spānija un Zviedrija nosūtījusi Komisijai laikā no 2002. gada marta līdz 2006. septembrim saskaņā ar minētās direktīvas 4. panta 1. punktu.

| (9) | Ierosināto teritoriju saraksti bija papildināti ar informāciju par katru teritoriju tādā formātā, kā noteikts ar Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumu 97/266/EK par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 ierosinātajām teritorijām (3). |
| --- | --- |

(9)

Ierosināto teritoriju saraksti bija papildināti ar informāciju par katru teritoriju tādā formātā, kā noteikts ar Komisijas 1996. gada 18. decembra Lēmumu 97/266/EK par formu, kādā sniedzama informācija par Natura 2000 ierosinātajām teritorijām (3).

| (10) | Minētajā informācijā ietilpst visjaunākā un aktuālākā teritorijas karte, ko nosūtījusi attiecīgā dalībvalsts, kā arī teritorijas nosaukums, atrašanās vieta, platība un dati, kurus iegūst, piemērojot Direktīvas 92/43/EEK III pielikumā norādītos kritērijus. |
| --- | --- |

(10)

Minētajā informācijā ietilpst visjaunākā un aktuālākā teritorijas karte, ko nosūtījusi attiecīgā dalībvalsts, kā arī teritorijas nosaukums, atrašanās vieta, platība un dati, kurus iegūst, piemērojot Direktīvas 92/43/EEK III pielikumā norādītos kritērijus.

| (11) | Pamatojoties uz saraksta projektu, kuru Komisija sagatavojusi, vienojoties ar katru attiecīgo dalībvalsti, un kurā norādītas teritorijas, kam ir raksturīgi prioritāri dabiskie biotopi vai prioritāras sugas, ir jāpieņem par Kopienas nozīmes teritorijām izraudzīto teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam. |
| --- | --- |

(11)

Pamatojoties uz saraksta projektu, kuru Komisija sagatavojusi, vienojoties ar katru attiecīgo dalībvalsti, un kurā norādītas teritorijas, kam ir raksturīgi prioritāri dabiskie biotopi vai prioritāras sugas, ir jāpieņem par Kopienas nozīmes teritorijām izraudzīto teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam.

| (12) | Direktīvas 92/43/EEK 11. pantā noteiktās uzraudzības rezultātā pastāvīgi papildinās zināšanas par dabisko biotopu tipu un sugu sastopamību un izplatību. Tāpēc Kopienas nozīmes teritoriju novērtēšanu un atlasi veica, izmantojot pilnīgāko patlaban pieejamo informāciju. |
| --- | --- |

(12)

Direktīvas 92/43/EEK 11. pantā noteiktās uzraudzības rezultātā pastāvīgi papildinās zināšanas par dabisko biotopu tipu un sugu sastopamību un izplatību. Tāpēc Kopienas nozīmes teritoriju novērtēšanu un atlasi veica, izmantojot pilnīgāko patlaban pieejamo informāciju.

| (13) | Tomēr dažas dalībvalstis nav ierosinājušas pietiekamu tādu teritoriju skaitu, kas atbilst Direktīvas 92/43/EEK prasībām par konkrētiem biotopu tipiem un sugām. Tāpēc attiecībā uz šīm sugām un biotopu tipiem tīkla izveidi nevar uzskatīt par pabeigtu. Tomēr, ņemot vērā to, ka informācijas saņemšana un vienošanās ar dalībvalstīm ir aizkavējusies, Komisija uzskata, ka tai jāpieņem pirmais atjauninātais teritoriju saraksts, kas būs jāpārskata saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 4. panta noteikumiem. |
| --- | --- |

(13)

Tomēr dažas dalībvalstis nav ierosinājušas pietiekamu tādu teritoriju skaitu, kas atbilst Direktīvas 92/43/EEK prasībām par konkrētiem biotopu tipiem un sugām. Tāpēc attiecībā uz šīm sugām un biotopu tipiem tīkla izveidi nevar uzskatīt par pabeigtu. Tomēr, ņemot vērā to, ka informācijas saņemšana un vienošanās ar dalībvalstīm ir aizkavējusies, Komisija uzskata, ka tai jāpieņem pirmais atjauninātais teritoriju saraksts, kas būs jāpārskata saskaņā ar Direktīvas 92/43/EEK 4. panta noteikumiem.

| (14) | Skaidrības un pārredzamības labad Lēmums 2004/69/EK ir jāaizstāj. |
| --- | --- |

(14)

Skaidrības un pārredzamības labad Lēmums 2004/69/EK ir jāaizstāj.

| (15) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biotopu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(15)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Biotopu komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam atbilstīgi Direktīvas 92/43/EEK 4. panta 2. punkta trešajai daļai ir iekļauts šā lēmuma pielikumā.

2. pants

Lēmumu 2004/69/EK atceļ.

3. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 25. janvārī

Komisijas vārdā –

Komisijas loceklis

Stavros DIMAS

---

(1)  OV L 206, 22.7.1992., 7. lpp. Direktīvā jaunākie grozījumi izdarīti ar Direktīvu 2006/105/EK (OV L 363, 20.12.2006., 368. lpp.).

1

(2)  OV L 14, 21.1.2004., 21. lpp.

2

(3)  OV L 107, 24.4.1997., 1. lpp.

3

---

PIELIKUMS

Kopienas nozīmes teritoriju pirmais atjauninātais saraksts Alpu bioģeogrāfiskajam reģionam

Informācija par katru Kopienas nozīmes teritoriju (KNT) sniegta Natura 2000 formātā, kurā iekļauta atbilstošā karte. To nosūtījušas valsts kompetentās iestādes saskaņā ar 4. panta 1. punkta otro daļu.

Tabulā norādīta šāda informācija:

| A | : | KNT kodu veido deviņas zīmes, no kurām pirmās divas ir dalībvalsts ISO kods; |
| --- | --- | --- |
| B | : | KNT nosaukums; |
| C | : | * nozīmē to, ka Kopienas nozīmes teritorijā atrodams vismaz viens prioritārais dabisko biotopu tips un/vai prioritārā suga Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē; |
| D | : | KNT platība hektāros vai garums kilometros; |
| E | : | KNT ģeogrāfiskās koordinātas (ģeogrāfiskais platums un ģeogrāfiskais garums). |

A

:

KNT kodu veido deviņas zīmes, no kurām pirmās divas ir dalībvalsts ISO kods;

B

:

KNT nosaukums;

C

:

- nozīmē to, ka Kopienas nozīmes teritorijā atrodams vismaz viens prioritārais dabisko biotopu tips un/vai prioritārā suga Direktīvas 92/43/EEK 1. panta nozīmē;

D

:

KNT platība hektāros vai garums kilometros;

E

:

KNT ģeogrāfiskās koordinātas (ģeogrāfiskais platums un ģeogrāfiskais garums).

Visa informācija, kas norādīta Kopienas nozīmes teritoriju sarakstā, ir pamatota ar datiem, kurus ir ierosinājušas, nosūtījušas un apstiprinājušas Austrija, Vācija, Spānija, Somija, Francija, Itālija, Polija, Zviedrija, Slovēnija un Slovākija.

| A | B | C | D | E |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| KNT kods | KNT nosaukums | * | KNT platība
  (ha) | KNT garums
  (km) | KNT ģeogrāfiskās koordinātas |
| | | | | | Ģeogrāfiskais garums | Ģeogrāfiskais platums |
| AT1203A00 | Ötscher – Dürrenstein | * | 42 617 | | E 15 6 | N 47 50 |
| AT1211A00 | Wienerwald – Thermenregion | * | 52 296 | | E 16 7 | N 48 8 |
| AT1212A00 | Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax | * | 64 066 | | E 15 59 | N 47 53 |
| AT2101000 | Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete) | * | 29 496 | | E 12 48 | N 47 0 |
| AT2102000 | Nationalpark Nockberge (Kernzone) | * | 7 744 | | E 13 45 | N 46 53 |
| AT2103000 | Hörfeld Moor – Kärntner Anteil | * | 88 | | E 14 31 | N 47 0 |
| AT2104000 | Sablatnig Moor | * | 96 | | E 14 36 | N 46 34 |
| AT2105000 | Vellacher Kotschna | * | 586 | | E 14 34 | N 46 23 |
| AT2106000 | Mussen | * | 399 | | E 12 55 | N 46 42 |
| AT2108000 | Inneres Pöllatal | * | 3 198 | | E 13 28 | N 47 3 |
| AT2109000 | Wolayersee und Umgebung | * | 1 940 | | E 12 53 | N 46 37 |
| AT2112000 | Villacher Alpe (Dobratsch) | * | 2 327 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2114000 | Obere Drau | * | 977,02 | | E 13 14 | N 46 45 |
| AT2115000 | Hochmoor bei St. Lorenzen | * | 48 | | E 13 55 | N 46 51 |
| AT2116000 | Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal | * | 1 199 | | E 13 30 | N 46 36 |
| AT2117000 | Turner See | * | 59 | | E 14 34 | N 46 35 |
| AT2118000 | Gail im Lesachtal | * | 55 | | E 12 56 | N 46 40 |
| AT2119000 | Gut Walterskirchen | * | 32 | | E 14 11 | N 46 37 |
| AT2120000 | Schütt – Graschelitzen | * | 2 307 | | E 13 41 | N 46 35 |
| AT2121000 | Höfleinmoor | * | 6 | | E 14 23 | N 46 34 |
| AT2122000 | Ratschitschacher Moor | * | 23 | | E 14 42 | N 46 38 |
| AT2123000 | Möserner Moor | * | 12 | | E 13 15 | N 46 42 |
| AT2124000 | Untere Lavant | * | 56 | | E 14 53 | N 46 42 |
| AT2125000 | Reifnitzbach | | 1,7 | | E 14 10 | N 46 36 |
| AT2126000 | Tiebelmündung | * | 58 | | E 14 0 | N 46 41 |
| AT2127000 | Fronwiesen | * | 69 | | E 14 6 | N 46 31 |
| AT2128000 | Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee | * | 3,7 | | E 14 40 | N 46 37 |
| AT2130000 | Lendspitz-Maiernigg | * | 77,43 | | E 14 15 | N 46 36 |
| AT2204000 | Steirisches Dachsteinplateau | * | 7 451,17 | | E 13 48 | N 47 30 |
| AT2205000 | Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang | * | 1 619,14 | | E 14 24 | N 47 34 |
| AT2206000 | Ödensee | * | 198,29 | | E 13 49 | N 47 33 |
| AT2207000 | NSG Hörfeld | * | 47,49 | | E 14 30 | N 47 1 |
| AT2209001 | Steilhangmoor im Untertal | * | 14,24 | | E 13 42 | N 47 21 |
| AT2209002 | Patzenkar | * | 130,48 | | E 13 39 | N 47 19 |
| AT2209003 | Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern | * | 6 498,91 | | E 13 59 | N 47 15 |
| AT2209004 | Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen | * | 14 046,15 | | E 14 40 | N 47 20 |
| AT2210000 | Ennstaler Alpen/Gesäuse | * | 14 529,94 | | E 14 36 | N 47 33 |
| AT2212000 | NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche | * | 401 | | E 14 10 | N 47 33 |
| AT2215000 | Teile der Eisenerzer Alpen | * | 4 391,29 | | E 14 54 | N 47 29 |
| AT2216000 | Kirchkogel bei Pernegg | | 40,43 | | E 15 19 | N 47 20 |
| AT2217000 | Peggauer Wand | | 40,91 | | E 15 21 | N 47 12 |
| AT2219000 | Teile des steirischen Nockgebietes | * | 2 080,53 | | E 13 49 | N 46 56 |
| AT2221000 | Gamperlacke | * | 86,3 | | E 14 16 | N 47 33 |
| AT2223000 | Pölshof bei Pöls | * | 7,86 | | E 14 36 | N 47 13 |
| AT2224000 | Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm | * | 12,93 | | E 13 53 | N 47 36 |
| AT2226001 | Dürnberger Moor | * | 37,76 | | E 14 21 | N 47 5 |
| AT2226002 | Furtner Teich | | 32,03 | | E 14 23 | N 47 5 |
| AT2227000 | Schluchtwald der Gulling | * | 149,83 | | E 14 11 | N 47 29 |
| AT2228000 | Ramsauer Torf | * | 2,3 | | E 13 40 | N 47 24 |
| AT2233000 | Raabklamm | * | 554,93 | | E 15 32 | N 47 14 |
| AT2236000 | Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen | * | 1 309,19 | | E 14 50 | N 47 14 |
| AT2238000 | Gersdorfer Altarm | * | 8,41 | | E 13 57 | N 47 27 |
| AT2240000 | Ennsaltarme bei Niederstuttern | * | 69,66 | | E 14 4 | N 47 30 |
| AT2243000 | Totes Gebirge mit Altausseer See | * | 24 201,69 | | E 14 7 | N 47 36 |
| AT2244000 | Flaumeichenwälder im Grazer Bergland | * | 4,55 | | E 15 22 | N 47 6 |
| AT3101000 | Dachstein | * | 14 627 | | E 13 40 | N 47 30 |
| AT3104000 | Radinger Moorwiesen | * | 3 | | E 14 18 | N 47 44 |
| AT3111000 | Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt | * | 21 454 | | E 14 22 | N 47 46 |
| AT3116000 | Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa | * | 103 | | E 14 26 | N 47 57 |
| AT3117000 | Mond- und Attersee | | 6 135 | | E 13 29 | N 47 47 |
| AT3203010 | Winklmoos | * | 78,08 | | E 12 35 | N 47 39 |
| AT3204002 | Sieben-Möser/Gerlosplatte | * | 168,57 | | E 12 8 | N 47 14 |
| AT3205021 | Obertauern-Hundsfeldmoor | * | 99,84 | | E 13 33 | N 47 15 |
| AT3206007 | Bluntautal | * | 433,8 | | E 13 7 | N 47 34 |
| AT3207020 | Seetaler See | * | 214,54 | | E 13 56 | N 47 9 |
| AT3208118 | Schwarzbergklamm | * | 14,07 | | E 12 37 | N 47 37 |
| AT3210001 | Hohe Tauern, Salzburg | * | 80 514 | | E 12 44 | N 47 8 |
| AT3211012 | Kalkhochalpen, Salzburg | * | 23 710 | | E 13 5 | N 47 30 |
| AT3212111 | Tauglgries | * | 31,9 | | E 13 8 | N 47 39 |
| AT3213003 | Gerzkopf | * | 90,83 | | E 13 25 | N 47 27 |
| AT3214000 | Rotmoos-Käfertal | * | 168,74 | | E 12 47 | N 47 7 |
| AT3222000 | Moore am Überling | * | 38,41 | | E 13 54 | N 47 10 |
| AT3224000 | Entrische Kirche | | | 2 | E 13 5 | N 47 16 |
| AT3226000 | Zinkenbach-Karlgraben | * | 100,41 | | E 13 21 | N 47 40 |
| AT3227000 | Untersberg-Vorland | * | 193,23 | | E 12 56 | N 47 45 |
| AT3301000 | Hohe Tauern, Tirol | * | 61 000 | | E 12 28 | N 47 2 |
| AT3302000 | Vilsalpsee | * | 1 831 | | E 10 30 | N 47 27 |
| AT3303000 | Valsertal | * | 3 519,4 | | E 11 36 | N 47 2 |
| AT3304000 | Karwendel | * | 73 000 | | E 11 29 | N 47 24 |
| AT3305000 | Ötztaler Alpen | * | 39 470 | | E 11 1 | N 46 50 |
| AT3306000 | Afrigal | * | 71,6 | | E 10 48 | N 47 21 |
| AT3307000 | Egelsee | * | 3,07 | | E 12 10 | 47 36 |
| AT3308000 | Schwemm | * | 65,68 | | E 12 17 | N 47 39 |
| AT3309000 | Lechtal | * | 4 138 | | E 10 32 | N 47 20 |
| AT3310000 | Arzler Pitzeklamm | * | 31,2 | | E 10 46 | N 47 12 |
| AT3311000 | Engelswand | | 39,8 | | E 10 55 | N 47 9 |
| AT3313000 | Fliesser Sonnenhänge | | 88,84 | | E 10 37 | N 47 7 |
| AT3401000 | Naturschutzgebiet Rohrach | * | 48,19 | | E 9 48 | N 47 35 |
| AT3402000 | Rheindelta | * | 2 065,65 | | E 9 38 | N 47 30 |
| AT3403000 | Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach | * | 118,29 | | E 9 42 | N 47 30 |
| AT3405000 | Bregenzerachschlucht | * | 434,02 | | E 9 48 | N 47 29 |
| AT3406000 | Witmoos | * | 18,19 | | E 9 50 | N 47 30 |
| AT3407000 | Fohramoos | * | 54,29 | | E 9 48 | N 47 25 |
| AT3408000 | Bangs – Matschels | * | 447,42 | | E 9 32 | N 47 16 |
| AT3409000 | Ludescherberg | * | 377,35 | | E 9 48 | N 47 12 |
| AT3410000 | Gadental | * | 1 543,77 | | E 9 59 | N 47 13 |
| AT3413000 | Wiegensee | * | 64,74 | | E 10 5 | N 46 58 |
| AT3414000 | Leiblach | * | 7,62 | | E 9 44 | N 47 33 |
| AT3415000 | Alpenmannstreu Gamperdonatal | * | 37,61 | | E 9 39 | N 47 5 |
| AT3416000 | Spirkenwälder Saminatal | * | 477,57 | | E 9 36 | N 47 9 |
| AT3417000 | Spirkenwälder Brandnertal | | 104,74 | | E 9 45 | N 47 7 |
| AT3418000 | Spirkenwald Oberer Tritt | * | 11,87 | | E 9 42 | N 47 8 |
| AT3419000 | Spirkenwälder Innergamp | * | 43,87 | | E 9 38 | N 47 9 |
| AT3420000 | Unter-Überlutt | | 22,85 | | E 9 58 | N 47 15 |
| AT3421000 | Gsieg – Obere Mähder | | 73,13 | | E 9 41 | N 47 23 |
| AT3422000 | Schuttfluren Tafamunt | | 68,43 | | E 10 4 | N 46 58 |
| DE8236371 | Flyschberge bei Bad Wiessee | * | 954,58 | 0 | E 11 40 | N 47 42 |
| DE8238301 | Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg | * | 64 | 0 | E 12 4 | N 47 43 |
| DE8239371 | Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal | * | 1 826,39 | 0 | E 12 15 | N 47 44 |
| DE8239372 | Geigelstein und Achentaldurchbruch | * | 3 207,18 | 0 | E 12 20 | N 47 42 |
| DE8240371 | Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen | * | 151,09 | 0 | E 12 26 | N 47 44 |
| DE8241371 | Extensivwiesen um Ruhpolding | | 103,12 | 0 | E 12 37 | N 47 45 |
| DE8241372 | Östliche Chiemgauer Alpen | * | 12 922,66 | 0 | E 12 40 | N 47 42 |
| DE8325301 | Lindenberger Moos | * | 106 | 0 | E 9 52 | N 47 36 |
| DE8332303 | Bergsturzgebiet “Im Gsott” | * | 118 | 0 | E 11 5 | N 47 38 |
| DE8332304 | Ammertaler Wiesmahdhänge | * | 440 | 0 | E 11 3 | N 47 36 |
| DE8332371 | Moore im oberen Ammertal | * | 629,53 | 0 | E 11 2 | N 47 36 |
| DE8333371 | Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil | * | 132,37 | 0 | E 11 17 | N 47 39 |
| DE8334302 | Probstalm und Probstenwand | * | 88 | 0 | E 11 29 | N 47 39 |
| DE8334372 | Kammmolchlebensraum bei Kochel | | 31,19 | 0 | E 11 23 | N 47 39 |
| DE8334373 | Kesselberggebiet | * | 647,95 | 0 | E 11 20 | N 47 37 |
| DE8336371 | Mangfallgebirge | * | 14 871,3 | 0 | E 11 51 | N 47 37 |
| DE8342301 | Nationalpark Berchtesgaden | * | 21 364 | 0 | E 12 55 | N 47 33 |
| DE8342302 | NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos | * | 803 | 0 | E 12 46 | N 47 39 |
| DE8343303 | Untersberg | * | 3 514 | 0 | E 12 59 | N 47 41 |
| DE8343371 | Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden | * | 30,71 | 0 | E 12 57 | N 47 37 |
| DE8343372 | Extensivwiesen in der Ramsau | | 42,69 | 0 | E 12 56 | N 47 36 |
| DE8424302 | Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’ | * | 174 | 0 | E 9 48 | N 47 35 |
| DE8426301 | Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach | * | 712 | 0 | E 10 3 | N 47 31 |
| DE8426302 | Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg | * | 1 993 | 0 | E 10 6 | N 47 30 |
| DE8427301 | Grünten | * | 146 | 0 | E 10 19 | N 47 32 |
| DE8429303 | Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach | * | 624 | 0 | E 10 31 | N 47 33 |
| DE8429304 | Aggenstein | * | 130 | 0 | E 10 33 | N 47 32 |
| DE8430303 | Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal | * | 987 | 0 | E 10 42 | N 47 33 |
| DE8431371 | Ammergebirge | * | 27 581,8 | 0 | E 10 56 | N 47 32 |
| DE8432301 | Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe | * | 692 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8432302 | Auerberg, Mühlberg | * | 293 | 0 | E 11 9 | N 47 34 |
| DE8433301 | Karwendel mit Isar | * | 19 590 | 0 | E 11 20 | N 47 29 |
| DE8433371 | Estergebirge | * | 6 076,87 | 0 | E 11 12 | N 47 32 |
| DE8434372 | Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck | * | 1 453,79 | 0 | E 11 30 | N 47 36 |
| DE8525301 | Häderichmoore | * | 89 | 0 | E 9 59 | N 47 29 |
| DE8526301 | Wildflusssystem Bolgenach | * | 164 | 0 | E 10 8 | N 47 26 |
| DE8526302 | Piesenkopfmoore | * | 779 | 0 | E 10 8 | N 47 25 |
| DE8527301 | Hörnergruppe | * | 1 183 | 0 | E 10 10 | N 47 27 |
| DE8527371 | Schönberger Ach | * | 29,56 | 0 | E 10 12 | N 47 26 |
| DE8528301 | Allgäuer Hochalpen | * | 21 227 | 0 | E 10 19 | N 47 23 |
| DE8532371 | Wettersteingebirge | * | 4 256,91 | 0 | E 11 5 | N 47 25 |
| DE8533301 | Mittenwalder Buckelwiesen | * | 1 927 | 0 | E 11 14 | N 47 27 |
| DE8626301 | Hoher Ifen | * | 2 451 | 0 | E 10 8 | N 47 22 |
| DE8627301 | Engenkopfmoor | * | 94 | 0 | E 10 12 | N 47 23 |
| DE8627302 | Schlappolt | * | 195 | 0 | E 10 13 | N 47 21 |
| ES0000016 | Ordesa y Monte Perdido | * | 15 608 | | W 0 1 | N 42 38 |
| ES0000018 | Prepirineu Central català | * | 47 083 | | E 1 43 | N 42 16 |
| ES0000022 | Aigüestortes | * | 45 890 | | E 0 56 | N 42 34 |
| ES0000123 | Larra-Aztaparreta | * | 3 946,38 | | W 0 46 | N 42 56 |
| ES0000126 | Roncesvalles-Selva de Irati | * | 17 039 | | W 1 7 | N 42 58 |
| ES0000149 | Posets – Maladeta | * | 33 267 | | E 0 31 | N 42 38 |
| ES2200009 | Larrondo-Lakartxela | * | 2 151 | | W 0 53 | N 42 56 |
| ES2200012 | Río Salazar | * | 508,35 | | W 1 10 | N 42 42 |
| ES2200019 | Monte Alduide | * | 9 028,60 | | W 1 27 | N 43 1 |
| ES2200025 | Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro | * | 1 096 | | W 1 19 | N 42 42 |
| ES2200027 | Ríos Eska y Biniés | * | 385 | | W 0 58 | N 42 44 |
| ES2410001 | Los Valles – Sur | * | 14 655 | | W 0 46 | N 42 44 |
| ES2410002 | Pico y Turberas del Anayet | | 409 | | W 0 26 | N 42 47 |
| ES2410003 | Los Valles | * | 27 058 | | W 0 40 | N 42 48 |
| ES2410005 | Guara Norte | * | 12 763 | | W 0 13 | N 42 17 |
| ES2410006 | Bujaruelo – Garganta de Los Navarros | * | 9 775 | | W 0 8 | N 42 42 |
| ES2410008 | Garganta de Obarra | * | 736 | | E 0 37 | N 42 24 |
| ES2410009 | Congosto de Ventamillo | * | 247 | | E 0 27 | N 42 29 |
| ES2410010 | Monte Pacino | * | 510 | | W 0 21 | N 42 45 |
| ES2410011 | Cabecera del Río Aguas Limpias | * | 3 037 | | W 0 17 | N 42 49 |
| ES2410013 | Macizo de Cotiella | * | 8 275 | | E 0 19 | N 42 31 |
| ES2410014 | Garcipollera – Selva de Villanúa | * | 3 899 | | W 0 28 | N 42 38 |
| ES2410019 | Río Cinca (Valle de Pineta) | * | 118 | | E 0 7 | N 42 39 |
| ES2410021 | Curso Alto del Río Aragón | | 146 | | W 0 32 | N 42 39 |
| ES2410022 | Cuevas de Villanúa | | 0,12 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410023 | Collarada y Canal de Ip | * | 6 001 | | W 0 29 | N 42 43 |
| ES2410024 | Telera – Acumuer | * | 5 555 | | W 0 19 | N 42 38 |
| ES2410025 | Sierra y Cañones de Guara | * | 34 663 | | W 0 10 | N 42 15 |
| ES2410027 | Río Aurín | * | 91 | | W 0 25 | N 40 38 |
| ES2410029 | Tendeñera | * | 12 813 | | W 0 12 | N 42 39 |
| ES2410031 | Foz Escarrilla – Cucuraza | * | 1 610 | | W 0 18 | N 42 44 |
| ES2410040 | Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos | * | 3 001 | | W 0 11 | N 42 46 |
| ES2410044 | Puerto de Otal – Cotefablo | * | 1 964 | | W 0 12 | N 42 36 |
| ES2410045 | Sobrepuerto | * | 3 469 | | W 0 14 | N 42 34 |
| ES2410046 | Río Ésera | * | 1 759 | | E 0 28 | N 42 34 |
| ES2410048 | Río Ara | * | 2 019,06 | | W 0 6 | N 42 37 |
| ES2410049 | Río Isábena | * | 1 993 | | E 0 34 | N 42 19 |
| ES2410050 | Cuenca del Río Yesa | * | 5 601 | | E 0 2 | N 42 31 |
| ES2410051 | Cuenca del Río Airés | * | 3 743 | | E 0 6 | N 42 34 |
| ES2410052 | Alto Valle del Cinca | * | 14 655 | | E 0 11 | N 42 40 |
| ES2410053 | Chistau | * | 9 767 | | E 0 18 | N 42 35 |
| ES2410054 | Sierra Ferrera | * | 8 023 | | E 0 16 | N 42 28 |
| ES2410055 | Sierra de Arro | * | 1 460 | | E 0 13 | N 42 25 |
| ES2410056 | Sierra de Chía – Congosto de Seira | * | 8 666 | | E 0 24 | N 42 30 |
| ES2410059 | El Turbón | * | 2 822 | | E 0 30 | N 42 25 |
| ES2410150 | Cueva de Los Moros | | 0,25 | | W 0 31 | N 42 41 |
| ES2410154 | Turberas del Macizo de Los Infiernos | | 50,27 | | W 0 16 | N 42 46 |
| ES2410155 | Turberas de Acumuer | | 13,3 | | W 0 25 | N 42 42 |
| ES5120002 | Capçaleres del Ter i del Fresser | * | 10 267 | | E 2 12 | N 42 23 |
| ES5120003 | Serra Cavallera | * | 3 438 | | E 2 14 | N 42 17 |
| ES5120019 | Riu Ter | * | 360 | | E 2 18 | N 42 14 |
| ES5130003 | Alt Pallars | * | 43 314 | | E 1 21 | N 42 39 |
| ES5130004 | Baish Aran | * | 8 294 | | E 0 44 | N 42 48 |
| ES5130005 | Era Artiga de Lin – Eth Portilhon | * | 4 824 | | E 0 42 | N 42 41 |
| ES5130006 | Estanho de Vielha | | 29 | | E 0 48 | N 42 42 |
| ES5130007 | Riberes de l'Alt Segre | * | 225 | | E 1 51 | N 42 24 |
| ES5130010 | Serra de Boumort | * | 7 255 | | E 1 7 | N 42 15 |
| ES5130011 | Riu de la Llosa | * | 84 | | E 1 42 | N 42 24 |
| ES5130012 | Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs | | 5 117 | | E 0 50 | N 42 20 |
| ES5130019 | Estany de Montcortès | | 45 | | E 0 59 | N 42 19 |
| ES5130022 | La Torrassa | * | 60 | | E 1 8 | N 42 36 |
| ES5130023 | Beneïdor | * | 416 | | E 1 34 | N 42 22 |
| ES5130024 | La Faiada de Malpàs i Cambatiri | | 1 280 | | E 0 45 | N 42 22 |
| FI1300101 | Pallas-Ounastunturi | * | 59 426 | | E 23 56 | N 68 8 |
| FI1300102 | Malla | * | 3 089 | | E 20 40 | N 69 3 |
| FI1300103 | Pöyrisjärven erämaa | * | 146 834 | | E 24 9 | N 68 36 |
| FI1300105 | Käsivarren erämaa | * | 264 892 | | E 21 44 | N 68 55 |
| FI1300107 | Jietanasvuoma | * | 1 511 | | E 22 34 | N 68 27 |
| FI1300108 | Iiton palsasuot | * | 66 | | E 21 25 | N 68 43 |
| FI1300111 | Sotkavuoma | * | 2 602 | | E 23 16 | N 68 20 |
| FI1300112 | Saanan luonnonsuojelualue | * | 240 | | E 20 50 | N 69 2 |
| FI1300118 | Tarvantovaara | * | 66 403 | | E 22 51 | N 68 35 |
| FI1300201 | Lemmenjoen kansallispuisto | * | 285 990 | | E 25 36 | N 68 35 |
| FI1300202 | Muotkatunturin erämaa | * | 158 208 | | E 26 17 | N 69 8 |
| FI1300204 | Vätsärin erämaa | * | 157 368 | | E 28 34 | N 69 13 |
| FI1300207 | Pieran Marin jänkä | * | 2 643 | | E 27 10 | N 69 24 |
| FI1300601 | Puljun erämaa | * | 56 351 | | E 24 43 | N 68 20 |
| FI1302001 | Kevo | * | 71 406 | | E 26 41 | N 69 34 |
| FI1302002 | Kaldoaivin erämaa | * | 351 633 | | E 27 52 | N 69 39 |
| FI1302003 | Paistunturin erämaa | * | 159 770 | | E 26 13 | N 69 37 |
| FI1302004 | Pulmankijärvi | | 1 623 | | E 27 59 | N 69 57 |
| FI1302008 | Vetsijoen suistolehto | | 14 | | E 27 18 | N 69 57 |
| FI1302009 | Kirkkotupien niitty | * | 1,1 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302010 | Luomusjoen kuolpuna | | 2 | | E 26 8 | N 69 23 |
| FI1302011 | Välimaan kenttä | * | 2 | | E 27 29 | N 70 1 |
| FI1302012 | Pappilan niitty | * | 3,2 | | E 27 0 | N 69 51 |
| FI1302013 | Mieraslompolon kenttä | * | 2,2 | | E 27 12 | N 69 35 |
| FR7200742 | Massif du Moulle de Jaout | * | 16 600 | | W 0 24 | N 43 2 |
| FR7200743 | Massif du Ger et du Lurien | * | 14 150 | | W 0 21 | N 42 49 |
| FR7200744 | Massif de Sesques et de l'Ossau | * | 25 650 | | W 0 30 | N 42 54 |
| FR7200745 | Massif du Montagnon | * | 8 871 | | W 0 31 | N 43 1 |
| FR7200746 | Massif de l'Anie et d'Espelunguere | * | 14 461 | | W 0 38 | N 42 53 |
| FR7200747 | Massif du Layens | * | 5 750 | | W 0 38 | N 43 3 |
| FR7200749 | Montagnes du Baretous | * | 14 600 | | W 0 46 | N 43 2 |
| FR7200750 | Montagnes de la Haute Soule | * | 14 750 | | W 0 53 | N 42 59 |
| FR7200751 | Montagnes du Pic des Escaliers | * | 9 200 | | W 0 59 | N 43 3 |
| FR7200752 | Massif des Arbailles | * | 13 000 | | W 1 1 | N 43 7 |
| FR7200753 | Forêt d'Iraty | * | 2 500 | | W 1 4 | N 43 1 |
| FR7200754 | Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port | * | 13 500 | | W 1 11 | N 43 4 |
| FR7200790 | Le Saison (cours d'eau) | * | 2 200 | | W 0 52 | N 43 14 |
| FR7200791 | Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche | * | 2 450 | | W 0 51 | N 43 22 |
| FR7200792 | Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau) | * | 1 600 | | W 0 36 | N 43 4 |
| FR7200793 | Le Gave d'Ossau | * | 2 300 | | W 0 25 | N 43 4 |
| FR7300821 | Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère | * | 6 428 | | E 0 55 | N 42 50 |
| FR7300822 | Vallée du Riberot et massif du Mont Valier | * | 7 745 | | E 1 3 | N 42 48 |
| FR7300825 | Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze | * | 2 218 | | E 1 24 | N 42 47 |
| FR7300827 | Vallée de l'Aston | * | 15 030 | | E 1 39 | N 42 41 |
| FR7300829 | Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno | * | 2 484 | | E 1 39 | N 42 49 |
| FR7300831 | Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège | * | 10 279 | | E 2 2 | N 42 40 |
| FR7300838 | Grotte de Montseron | | 1 | | E 1 19 | N 43 1 |
| FR7300839 | Grotte du Ker de Massat | | 1 | | E 1 19 | N 42 53 |
| FR7300841 | Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat | * | 1 633 | | E 1 20 | N 43 4 |
| FR7300842 | Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm | * | 2 216 | | E 1 39 | N 42 56 |
| FR7300880 | Haute vallée d'Oô | * | 3 407 | | E 0 30 | N 42 43 |
| FR7300881 | Haute vallée de la Pique | * | 8 251 | | E 0 35 | N 42 43 |
| FR7300883 | Haute vallée de la Garonne | * | 11 134 | | E 0 46 | N 42 52 |
| FR7300884 | Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié | * | 7 680 | | E 0 43 | N 42 57 |
| FR7300920 | Granquet-Pibeste et Soum d'Ech | * | 7 200 | 0 | W 0 9 | N 43 3 |
| FR7300921 | Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos) | * | 2 924 | | W 0 16 | N 42 55 |
| FR7300922 | Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets) | * | 357 | | W 0 9 | N 43 5 |
| FR7300923 | Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros | * | 3 711 | | W 0 8 | N 42 55 |
| FR7300924 | Péguère, Barbat, Cambalès | * | 4 651 | | W 0 10 | N 42 51 |
| FR7300925 | Gaube, Vignemale | * | 7 395 | | W 0 8 | N 42 48 |
| FR7300926 | Ossoue, Aspé, Cestrède | * | 5 226 | | W 0 3 | N 42 45 |
| FR7300927 | Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude | * | 9 479 | | E 0 3 | N 42 43 |
| FR7300928 | Pic Long Campbielh | * | 8 174 | | E 0 7 | N 42 47 |
| FR7300929 | Néouvielle | * | 6 191 | | E 0 9 | N 42 51 |
| FR7300930 | Barèges, Ayre, Piquette | * | 1 635 | 0 | E 0 6 | N 42 52 |
| FR7300931 | Lac Bleu Léviste | * | 7 377 | | E 0 2 | N 42 55 |
| FR7300932 | Liset de Hount Blanque | * | 4 059 | | E 0 10 | N 42 57 |
| FR7300933 | Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas | * | 300 | | E 0 15 | N 43 0 |
| FR7300934 | Rioumajou et Moudang | * | 9 522 | | E 0 17 | N 42 44 |
| FR7300935 | Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits | * | 5 439 | | E 0 25 | N 42 43 |
| FR7301822 | Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste | * | 9 602 | | E 1 49 | N 43 5 |
| FR8201680 | Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus | * | 2 777 | | E 5 47 | N 44 40 |
| FR8201681 | Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental | * | 329 | | E 5 10 | N 44 49 |
| FR8201682 | Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors | * | 2 284 | | E 5 17 | N 44 52 |
| FR8201692 | Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie | * | 1 235 | | E 5 20 | N 44 59 |
| FR8201696 | Tuffières du Vercors | * | 71 | | E 5 35 | N 44 50 |
| FR8201698 | Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête | * | 5 547 | | E 6 44 | N 45 46 |
| FR8201699 | Aiguilles Rouges | * | 9 065 | | E 6 51 | N 45 58 |
| FR8201700 | Haut Giffre | * | 12 442 | | E 6 49 | N 46 2 |
| FR8201701 | Les Aravis | * | 8 907 | | E 6 33 | N 45 58 |
| FR8201702 | Plateau de Beauregard | * | 87 | | E 6 23 | N 45 52 |
| FR8201703 | Massif de la Tournette | * | 4 658 | | E 6 16 | N 45 50 |
| FR8201704 | Les Frettes – Massif des Glières | * | 4 793 | | E 6 20 | N 45 59 |
| FR8201705 | Massif du Bargy | * | 2 891 | | E 6 28 | N 46 0 |
| FR8201706 | Roc d'Enfer | * | 4 054 | | E 6 35 | N 46 11 |
| FR8201708 | Mont de Grange | | 1 261 | | E 6 48 | N 46 15 |
| FR8201709 | Cornettes de Bise | * | 1 551 | | E 6 47 | N 46 19 |
| FR8201710 | Massif des Voirons | | 978 | | E 6 21 | N 46 12 |
| FR8201712 | Le Salève | * | 1 599 | | E 6 11 | N 46 9 |
| FR8201715 | Vallée de l'Arve | * | 72 | | E 6 20 | N 46 6 |
| FR8201719 | Delta de la Dranse | * | 53 | | E 6 30 | N 46 23 |
| FR8201720 | Cluse du Lac d'Annecy | * | 282 | | E 6 13 | N 45 47 |
| FR8201722 | Zones humides du Bas Chablais | * | 248 | | E 6 26 | N 46 20 |
| FR8201723 | Plateau Gavot | * | 165 | | E 6 39 | N 46 22 |
| FR8201724 | Marais de Chilly et de Marival | | 24 | | E 6 17 | N 46 17 |
| FR8201732 | Tourbières des lacs Luitel et Praver | * | 17 | | E 5 51 | N 45 5 |
| FR8201733 | Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon | | 2 686 | | E 5 54 | N 45 8 |
| FR8201735 | Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer | * | 2 858 | | E 5 55 | N 45 3 |
| FR8201736 | Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis | * | 2 446 | | E 6 13 | N 45 4 |
| FR8201738 | Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans | * | 3 372 | | E 6 2 | N 45 3 |
| FR8201740 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants | * | 4 431 | | E 5 53 | N 45 23 |
| FR8201741 | Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort | * | 2 070 | | E 5 45 | N 45 19 |
| FR8201743 | Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne | * | 3 533 | | E 5 23 | N 45 4 |
| FR8201744 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors | * | 18 960 | | E 5 30 | N 44 52 |
| FR8201745 | Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin | * | 960 | | E 5 36 | N 45 11 |
| FR8201747 | Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise | * | 3 750 | | E 5 53 | N 44 46 |
| FR8201751 | Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins | * | 16 676 | | E 6 3 | N 44 55 |
| FR8201753 | Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon | * | 4 775 | | E 5 58 | N 44 58 |
| FR8201770 | Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard | * | 3 156 | | E 5 45 | N 45 36 |
| FR8201772 | Réseau de zones humides dans l'Albanais | * | 401 | | E 5 57 | N 45 46 |
| FR8201773 | Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère | * | 822 | | E 6 13 | N 45 34 |
| FR8201774 | Tourbière des Creusates | * | 12 | | E 6 1 | N 45 41 |
| FR8201775 | Rebord méridional du Massif des Bauges | * | 1 170 | | E 6 1 | N 45 31 |
| FR8201776 | Tourbière et lac des Saisies | * | 288 | | E 6 31 | N 45 46 |
| FR8201777 | Les Adrets de Tarentaise | | 467 | | E 6 44 | N 45 36 |
| FR8201778 | Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor | * | 4 806 | | E 6 34 | N 45 7 |
| FR8201779 | Formations forestières et herbacées des Alpes internes | | 1 562 | | E 6 52 | N 45 17 |
| FR8201780 | Réseau de vallons d'altitude à Caricion | * | 9 516 | | E 7 0 | N 45 29 |
| FR8201781 | Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières | * | 508 | | E 6 17 | N 45 29 |
| FR8201782 | Perron des Encombres | * | 2 034 | | E 6 25 | N 45 16 |
| FR8201783 | Massif de la Vanoise | * | 54 030 | | E 6 52 | N 45 23 |
| FR8202002 | Partie orientale du Massif des Bauges | * | 14 513 | | E 6 13 | N 45 40 |
| FR8202003 | Massif de la Lauzière | * | 9 543 | | E 6 22 | N 45 28 |
| FR8202004 | Mont Colombier | * | 2 182 | | E 6 7 | N 45 38 |
| FR9101468 | Bassin du Rebenty | * | 8 587 | | E 1 59 | N 42 46 |
| FR9101470 | Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette | * | 8 731 | 0 | E 2 11 | N 42 46 |
| FR9101471 | Capcir, Carlit et Campcardos | * | 39 781 | | E 1 55 | N 42 34 |
| FR9101472 | Massif du Puigmal | * | 8 805 | | E 2 7 | N 42 26 |
| FR9101473 | Massif de Madres-Coronat | * | 26 614 | 0 | E 2 14 | N 42 37 |
| FR9101475 | Massif du Canigou | * | 11 640 | | E 2 21 | N 42 28 |
| FR9101476 | Conque de la Preste | * | 8 436 | | E 2 25 | N 42 25 |
| FR9102010 | Sites à chiroptères des Pyrénées orientales | | 2 330 | | E 2 17 | N 42 30 |
| FR9301497 | Plateau d'Emparis – Goleon | * | 7 476 | | E 6 17 | N 45 5 |
| FR9301498 | Combeynot – Lautaret – Ecrins | * | 9 944 | | E 6 25 | N 44 59 |
| FR9301499 | Clarée | * | 25 732 | | E 6 37 | N 45 1 |
| FR9301502 | Steppique Durancien et Queyrassin | * | 19 698 | | E 6 37 | N 44 40 |
| FR9301503 | Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette | * | 26 701 | | E 6 40 | N 44 47 |
| FR9301504 | Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre | * | 18 733 | | E 7 0 | N 44 42 |
| FR9301505 | Vallon des Bans – Vallée du Fournel | * | 8 841 | | E 6 23 | N 44 46 |
| FR9301506 | Valgaudemar | * | 9 974 | | E 6 11 | N 44 46 |
| FR9301509 | Piolit – Pic de Chabrières | | 1 599 | | E 6 17 | N 44 35 |
| FR9301511 | Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur | * | 35 604 | | E 5 54 | N 44 36 |
| FR9301519 | Le Buech | * | 2 431 | | E 5 50 | N 44 17 |
| FR9301523 | Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse | * | 2 522 | | E 6 25 | N 44 29 |
| FR9301524 | Haute Ubaye – Massif du Chambeyron | * | 14 105 | | E 6 51 | N 44 34 |
| FR9301525 | Coste Plane – Champerous | * | 1 511 | | E 6 26 | N 44 27 |
| FR9301526 | La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye | * | 5 072 | | E 6 46 | N 44 21 |
| FR9301529 | Dormillouse – Lavercq | * | 6 396 | | E 6 31 | N 44 20 |
| FR9301530 | Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes | * | 8 275 | | E 6 26 | N 44 7 |
| FR9301533 | L'Asse | * | 21 890 | | E 6 22 | N 43 56 |
| FR9301535 | Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches | * | 13 225 | | E 6 16 | N 44 16 |
| FR9301546 | Lac Saint-Léger | * | 5,27 | | E 6 20 | N 44 25 |
| FR9301547 | Grand Coyer | * | 6 246 | | E 6 42 | N 44 5 |
| FR9301549 | Entraunes | * | 19 796 | | E 6 47 | N 44 8 |
| FR9301550 | Sites à chauves souris de la Haute Tinée | * | 1 738 | | E 6 55 | N 44 15 |
| FR9301552 | Adret de Pra Gaze | | 99,82 | | E 6 51 | N 44 16 |
| FR9301554 | Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis | * | 3 428 | | E 6 48 | N 44 1 |
| FR9301556 | Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian | * | 14 839 | | E 7 3 | N 44 3 |
| FR9301559 | Le Mercantour | * | 68 073 | | E 7 10 | N 44 8 |
| FR9301560 | Mont Chajol | * | 1 426 | | E 7 32 | N 44 7 |
| FR9301561 | Marguareis – Ubac de Tende à Saorge | * | 6 314 | | E 7 41 | N 44 4 |
| FR9301562 | Sites à Spéléomanthes de Roquebilière | * | 415 | | E 7 18 | N 44 1 |
| FR9301566 | Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya | * | 2 475 | | E 7 31 | N 43 55 |
| FR9302002 | Montagne de Seymuit – Crête de la Scie | | 1 404 | | E 6 14 | N 44 25 |
| FR9302005 | La Bendola | * | 1 058 | | E 7 34 | N 43 58 |
| IT1110006 | Orsiera – Rocciavré | | 10 965 | | E 7 8 | N 45 3 |
| IT1110007 | Laghi di Avigliana | * | 420 | | E 7 23 | N 45 4 |
| IT1110008 | Madonna della Neve sul Monte Lera | | 62 | | E 7 28 | N 45 10 |
| IT1110010 | Gran Bosco di Salbertrand. | * | 3 712 | | E 6 55 | N 45 3 |
| IT1110013 | Monti Pelati e Torre Cives | | 145 | | E 7 44 | N 45 24 |
| IT1110021 | Laghi di Ivrea | * | 1 598 | | E 7 53 | N 45 29 |
| IT1110022 | Stagno di Oulx | | 84 | | E 6 49 | N 45 2 |
| IT1110026 | Champlas – Colle Sestriere | * | 1 050 | | E 6 50 | N 44 57 |
| IT1110027 | Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea) | * | 340 | | E 6 57 | N 45 9 |
| IT1110029 | Pian della Mussa (Balme) | * | 3 554 | | E 7 9 | N 45 17 |
| IT1110030 | Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco | * | 1 250 | | E 7 7 | N 45 9 |
| IT1110031 | Valle Thuras | * | 978 | | E 6 51 | N 44 53 |
| IT1110032 | Pra – Barant | | 4 120 | | E 7 3 | N 44 45 |
| IT1110033 | Stazioni di Myricaria germanica | | 132 | | E 7 7 | N 44 48 |
| IT1110038 | Col Basset (Sestriere) | | 271 | | E 6 52 | N 44 58 |
| IT1110039 | Rocciamelone | * | 1 966 | | E 7 5 | N 45 10 |
| IT1110040 | Oasi xerotermica di Oulx – Auberge | * | 1 070 | | E 6 49 | N 45 3 |
| IT1110042 | Oasi xerotermica di Oulx – Amazas | | 339 | | E 6 49 | N 45 1 |
| IT1110043 | Pendici del Monte Chaberton | * | 329 | | E 6 46 | N 44 57 |
| IT1110044 | Bardonecchia – Val Fredda | | 1 686 | | E 6 48 | N 45 5 |
| IT1110045 | Bosco di Pian Prà (Rorà) | * | 93 | | E 7 11 | N 44 47 |
| IT1110048 | Grotta del Pugnetto | | 19 | 1 | E 7 24 | N 45 16 |
| IT1110049 | Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle | | 1 328 | | E 6 39 | N 45 4 |
| IT1110052 | Oasi xerotermica di Puys – Beaulard | * | 468 | | E 6 44 | N 45 2 |
| IT1110053 | Valle della Ripa. (Argentera) | | 327 | | E 6 54 | N 44 53 |
| IT1110055 | Arnodera – Colle Montabone | * | 112 | | E 7 3 | N 45 7 |
| IT1110057 | Serra di Ivrea | | 4 572 | | E 7 56 | N 45 29 |
| IT1110058 | Cima Fourier e Lago Nero | | 640 | | E 6 47 | N 44 54 |
| IT1110080 | Val Troncea | * | 10 130 | | E 6 58 | N 44 58 |
| IT1110081 | Monte Musiné e Laghi di Caselette | * | 1 524 | | E 7 28 | N 45 7 |
| IT1120003 | Monte Fenera | | 3 348 | | E 8 20 | N 45 42 |
| IT1120006 | Val Mastallone | * | 1 882 | | E 8 10 | N 45 55 |
| IT1120028 | Alta Val Sesia | * | 7 545 | | E 7 53 | N 45 53 |
| IT1130002 | Val Sessera | * | 10 787 | | E 8 2 | N 45 41 |
| IT1140003 | Campello Monti | | 548 | | E 8 13 | N 45 56 |
| IT1140004 | Rifugio M.Luisa (Val Formazza) | | 3 146 | | E 8 25 | N 46 26 |
| IT1140006 | Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola | * | 746 | | E 8 16 | N 46 3 |
| IT1140007 | Boleto – M.te Avigno | | 390 | | E 8 21 | N 45 47 |
| IT1140016 | Alpi Veglia e Devero | * | 11 734 | | E 8 13 | N 46 18 |
| IT1160016 | Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa | * | 1,61 | | E 7 17 | N 44 25 |
| IT1160017 | Stazione di Linum narbonense | * | 8,28 | | E 7 16 | N 44 25 |
| IT1160018 | Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale | | 715 | | E 6 54 | N 44 29 |
| IT1160020 | Bosco di Bagnasco | * | 381 | | E 8 4 | N 44 16 |
| IT1160021 | Gruppo del Tenibres | * | 5 338 | | E 7 0 | N 44 18 |
| IT1160023 | Vallone di Orgials – Colle della Lombarda | | 530 | | E 7 8 | N 44 13 |
| IT1160024 | Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac | * | 1 276 | | E 6 54 | N 44 24 |
| IT1160026 | Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos | | 2 940 | | E 7 52 | N 44 15 |
| IT1160028 | Grotta delle Vene | | 6,01 | 4 | E 7 45 | N 44 9 |
| IT1160030 | Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta | | 5,57 | | E 7 0 | N 44 26 |
| IT1160035 | M. | Antoroto |

A

B

C

D

E

KNT kods

KNT nosaukums

*

KNT platība

(ha)

KNT garums

(km)

KNT ģeogrāfiskās koordinātas

Ģeogrāfiskais garums

Ģeogrāfiskais platums

AT1203A00

Ötscher – Dürrenstein

*

42 617

E 15 6

N 47 50

AT1211A00

Wienerwald – Thermenregion

*

52 296

E 16 7

N 48 8

AT1212A00

Nordöstliche Randalpen: Hohe Wand – Schneeberg – Rax

*

64 066

E 15 59

N 47 53

AT2101000

Nationalpark Hohe Tauern (Kernzone I und Sonderschutzgebiete)

*

29 496

E 12 48

N 47 0

AT2102000

Nationalpark Nockberge (Kernzone)

*

7 744

E 13 45

N 46 53

AT2103000

Hörfeld Moor – Kärntner Anteil

*

88

E 14 31

N 47 0

AT2104000

Sablatnig Moor

*

96

E 14 36

N 46 34

AT2105000

Vellacher Kotschna

*

586

E 14 34

N 46 23

AT2106000

Mussen

*

399

E 12 55

N 46 42

AT2108000

Inneres Pöllatal

*

3 198

E 13 28

N 47 3

AT2109000

Wolayersee und Umgebung

*

1 940

E 12 53

N 46 37

AT2112000

Villacher Alpe (Dobratsch)

*

2 327

E 13 41

N 46 35

AT2114000

Obere Drau

*

977,02

E 13 14

N 46 45

AT2115000

Hochmoor bei St. Lorenzen

*

48

E 13 55

N 46 51

AT2116000

Görtschacher Moos – Obermoos im Gailtal

*

1 199

E 13 30

N 46 36

AT2117000

Turner See

*

59

E 14 34

N 46 35

AT2118000

Gail im Lesachtal

*

55

E 12 56

N 46 40

AT2119000

Gut Walterskirchen

*

32

E 14 11

N 46 37

AT2120000

Schütt – Graschelitzen

*

2 307

E 13 41

N 46 35

AT2121000

Höfleinmoor

*

6

E 14 23

N 46 34

AT2122000

Ratschitschacher Moor

*

23

E 14 42

N 46 38

AT2123000

Möserner Moor

*

12

E 13 15

N 46 42

AT2124000

Untere Lavant

*

56

E 14 53

N 46 42

AT2125000

Reifnitzbach

1,7

E 14 10

N 46 36

AT2126000

Tiebelmündung

*

58

E 14 0

N 46 41

AT2127000

Fronwiesen

*

69

E 14 6

N 46 31

AT2128000

Kalk-Tuffquellen Völkermarkter Stausee

*

3,7

E 14 40

N 46 37

AT2130000

Lendspitz-Maiernigg

*

77,43

E 14 15

N 46 36

AT2204000

Steirisches Dachsteinplateau

*

7 451,17

E 13 48

N 47 30

AT2205000

Pürgschachen-Moos und ennsnahe Bereiche zwischen Selzthal und dem Gesäuseeingang

*

1 619,14

E 14 24

N 47 34

AT2206000

Ödensee

*

198,29

E 13 49

N 47 33

AT2207000

NSG Hörfeld

*

47,49

E 14 30

N 47 1

AT2209001

Steilhangmoor im Untertal

*

14,24

E 13 42

N 47 21

AT2209002

Patzenkar

*

130,48

E 13 39

N 47 19

AT2209003

Hochlagen der südöstlichen Schladminger Tauern

*

6 498,91

E 13 59

N 47 15

AT2209004

Hochlagen der östlichen Wölzer Tauern und Seckauer Alpen

*

14 046,15

E 14 40

N 47 20

AT2210000

Ennstaler Alpen/Gesäuse

*

14 529,94

E 14 36

N 47 33

AT2212000

NSG Wörschacher Moos und ennsnahe Bereiche

*

401

E 14 10

N 47 33

AT2215000

Teile der Eisenerzer Alpen

*

4 391,29

E 14 54

N 47 29

AT2216000

Kirchkogel bei Pernegg

40,43

E 15 19

N 47 20

AT2217000

Peggauer Wand

40,91

E 15 21

N 47 12

AT2219000

Teile des steirischen Nockgebietes

*

2 080,53

E 13 49

N 46 56

AT2221000

Gamperlacke

*

86,3

E 14 16

N 47 33

AT2223000

Pölshof bei Pöls

*

7,86

E 14 36

N 47 13

AT2224000

Zlaimmöser-Moore/Weißenbachalm

*

12,93

E 13 53

N 47 36

AT2226001

Dürnberger Moor

*

37,76

E 14 21

N 47 5

AT2226002

Furtner Teich

32,03

E 14 23

N 47 5

AT2227000

Schluchtwald der Gulling

*

149,83

E 14 11

N 47 29

AT2228000

Ramsauer Torf

*

2,3

E 13 40

N 47 24

AT2233000

Raabklamm

*

554,93

E 15 32

N 47 14

AT2236000

Ober- und Mittellauf der Mur mit Puxer Auwald, Puxer Wand und Gulsen

*

1 309,19

E 14 50

N 47 14

AT2238000

Gersdorfer Altarm

*

8,41

E 13 57

N 47 27

AT2240000

Ennsaltarme bei Niederstuttern

*

69,66

E 14 4

N 47 30

AT2243000

Totes Gebirge mit Altausseer See

*

24 201,69

E 14 7

N 47 36

AT2244000

Flaumeichenwälder im Grazer Bergland

*

4,55

E 15 22

N 47 6

AT3101000

Dachstein

*

14 627

E 13 40

N 47 30

AT3104000

Radinger Moorwiesen

*

3

E 14 18

N 47 44

AT3111000

Nationalpark Kalkalpen, 1. Verordnungsabschnitt

*

21 454

E 14 22

N 47 46

AT3116000

Kalksteinmauer und Orchideenwiese Laussa

*

103

E 14 26

N 47 57

AT3117000

Mond- und Attersee

6 135

E 13 29

N 47 47

AT3203010

Winklmoos

*

78,08

E 12 35

N 47 39

AT3204002

Sieben-Möser/Gerlosplatte

*

168,57

E 12 8

N 47 14

AT3205021

Obertauern-Hundsfeldmoor

*

99,84

E 13 33

N 47 15

AT3206007

Bluntautal

*

433,8

E 13 7

N 47 34

AT3207020

Seetaler See

*

214,54

E 13 56

N 47 9

AT3208118

Schwarzbergklamm

*

14,07

E 12 37

N 47 37

AT3210001

Hohe Tauern, Salzburg

*

80 514

E 12 44

N 47 8

AT3211012

Kalkhochalpen, Salzburg

*

23 710

E 13 5

N 47 30

AT3212111

Tauglgries

*

31,9

E 13 8

N 47 39

AT3213003

Gerzkopf

*

90,83

E 13 25

N 47 27

AT3214000

Rotmoos-Käfertal

*

168,74

E 12 47

N 47 7

AT3222000

Moore am Überling

*

38,41

E 13 54

N 47 10

AT3224000

Entrische Kirche

2

E 13 5

N 47 16

AT3226000

Zinkenbach-Karlgraben

*

100,41

E 13 21

N 47 40

AT3227000

Untersberg-Vorland

*

193,23

E 12 56

N 47 45

AT3301000

Hohe Tauern, Tirol

*

61 000

E 12 28

N 47 2

AT3302000

Vilsalpsee

*

1 831

E 10 30

N 47 27

AT3303000

Valsertal

*

3 519,4

E 11 36

N 47 2

AT3304000

Karwendel

*

73 000

E 11 29

N 47 24

AT3305000

Ötztaler Alpen

*

39 470

E 11 1

N 46 50

AT3306000

Afrigal

*

71,6

E 10 48

N 47 21

AT3307000

Egelsee

*

3,07

E 12 10

47 36

AT3308000

Schwemm

*

65,68

E 12 17

N 47 39

AT3309000

Lechtal

*

4 138

E 10 32

N 47 20

AT3310000

Arzler Pitzeklamm

*

31,2

E 10 46

N 47 12

AT3311000

Engelswand

39,8

E 10 55

N 47 9

AT3313000

Fliesser Sonnenhänge

88,84

E 10 37

N 47 7

AT3401000

Naturschutzgebiet Rohrach

*

48,19

E 9 48

N 47 35

AT3402000

Rheindelta

*

2 065,65

E 9 38

N 47 30

AT3403000

Mehrerauer Seeufer – Mündung der Bregenzerach

*

118,29

E 9 42

N 47 30

AT3405000

Bregenzerachschlucht

*

434,02

E 9 48

N 47 29

AT3406000

Witmoos

*

18,19

E 9 50

N 47 30

AT3407000

Fohramoos

*

54,29

E 9 48

N 47 25

AT3408000

Bangs – Matschels

*

447,42

E 9 32

N 47 16

AT3409000

Ludescherberg

*

377,35

E 9 48

N 47 12

AT3410000

Gadental

*

1 543,77

E 9 59

N 47 13

AT3413000

Wiegensee

*

64,74

E 10 5

N 46 58

AT3414000

Leiblach

*

7,62

E 9 44

N 47 33

AT3415000

Alpenmannstreu Gamperdonatal

*

37,61

E 9 39

N 47 5

AT3416000

Spirkenwälder Saminatal

*

477,57

E 9 36

N 47 9

AT3417000

Spirkenwälder Brandnertal

104,74

E 9 45

N 47 7

AT3418000

Spirkenwald Oberer Tritt

*

11,87

E 9 42

N 47 8

AT3419000

Spirkenwälder Innergamp

*

43,87

E 9 38

N 47 9

AT3420000

Unter-Überlutt

22,85

E 9 58

N 47 15

AT3421000

Gsieg – Obere Mähder

73,13

E 9 41

N 47 23

AT3422000

Schuttfluren Tafamunt

68,43

E 10 4

N 46 58

DE8236371

Flyschberge bei Bad Wiessee

*

954,58

0

E 11 40

N 47 42

DE8238301

Standortübungsplatz St.Margarethen/Brannenburg

*

64

0

E 12 4

N 47 43

DE8239371

Hochriesgebiet und Hangwälder im Aschauer Tal

*

1 826,39

0

E 12 15

N 47 44

DE8239372

Geigelstein und Achentaldurchbruch

*

3 207,18

0

E 12 20

N 47 42

DE8240371

Mettenhamer Filz, Süssener und Lanzinger Moos mit Extensivwiesen

*

151,09

0

E 12 26

N 47 44

DE8241371

Extensivwiesen um Ruhpolding

103,12

0

E 12 37

N 47 45

DE8241372

Östliche Chiemgauer Alpen

*

12 922,66

0

E 12 40

N 47 42

DE8325301

Lindenberger Moos

*

106

0

E 9 52

N 47 36

DE8332303

Bergsturzgebiet “Im Gsott”

*

118

0

E 11 5

N 47 38

DE8332304

Ammertaler Wiesmahdhänge

*

440

0

E 11 3

N 47 36

DE8332371

Moore im oberen Ammertal

*

629,53

0

E 11 2

N 47 36

DE8333371

Extensivwiesen um Glentleiten bei Großweil

*

132,37

0

E 11 17

N 47 39

DE8334302

Probstalm und Probstenwand

*

88

0

E 11 29

N 47 39

DE8334372

Kammmolchlebensraum bei Kochel

31,19

0

E 11 23

N 47 39

DE8334373

Kesselberggebiet

*

647,95

0

E 11 20

N 47 37

DE8336371

Mangfallgebirge

*

14 871,3

0

E 11 51

N 47 37

DE8342301

Nationalpark Berchtesgaden

*

21 364

0

E 12 55

N 47 33

DE8342302

NSG ’Aschau’, NSG ’Schwarzbach’ und Schwimmendes Moos

*

803

0

E 12 46

N 47 39

DE8343303

Untersberg

*

3 514

0

E 12 59

N 47 41

DE8343371

Moore und Extensivwiesen bei Berchtesgaden

*

30,71

0

E 12 57

N 47 37

DE8343372

Extensivwiesen in der Ramsau

42,69

0

E 12 56

N 47 36

DE8424302

Naturschutzgebiet ’Rohrachschlucht’

*

174

0

E 9 48

N 47 35

DE8426301

Oberes Weißachtal mit Lanzen-, Katzen- und Mittelbach

*

712

0

E 10 3

N 47 31

DE8426302

Nagelfluhkette Hochgrat-Steineberg

*

1 993

0

E 10 6

N 47 30

DE8427301

Grünten

*

146

0

E 10 19

N 47 32

DE8429303

Kienberg mit Magerrasen im Tal der Steinacher Ach

*

624

0

E 10 31

N 47 33

DE8429304

Aggenstein

*

130

0

E 10 33

N 47 32

DE8430303

Falkenstein, Alatsee, Faulenbacher- und Lechtal

*

987

0

E 10 42

N 47 33

DE8431371

Ammergebirge

*

27 581,8

0

E 10 56

N 47 32

DE8432301

Loisachtal zwischen Farchant und Eschenlohe

*

692

0

E 11 9

N 47 34

DE8432302

Auerberg, Mühlberg

*

293

0

E 11 9

N 47 34

DE8433301

Karwendel mit Isar

*

19 590

0

E 11 20

N 47 29

DE8433371

Estergebirge

*

6 076,87

0

E 11 12

N 47 32

DE8434372

Jachenau und Extensivwiesen bei Fleck

*

1 453,79

0

E 11 30

N 47 36

DE8525301

Häderichmoore

*

89

0

E 9 59

N 47 29

DE8526301

Wildflusssystem Bolgenach

*

164

0

E 10 8

N 47 26

DE8526302

Piesenkopfmoore

*

779

0

E 10 8

N 47 25

DE8527301

Hörnergruppe

*

1 183

0

E 10 10

N 47 27

DE8527371

Schönberger Ach

*

29,56

0

E 10 12

N 47 26

DE8528301

Allgäuer Hochalpen

*

21 227

0

E 10 19

N 47 23

DE8532371

Wettersteingebirge

*

4 256,91

0

E 11 5

N 47 25

DE8533301

Mittenwalder Buckelwiesen

*

1 927

0

E 11 14

N 47 27

DE8626301

Hoher Ifen

*

2 451

0

E 10 8

N 47 22

DE8627301

Engenkopfmoor

*

94

0

E 10 12

N 47 23

DE8627302

Schlappolt

*

195

0

E 10 13

N 47 21

ES0000016

Ordesa y Monte Perdido

*

15 608

W 0 1

N 42 38

ES0000018

Prepirineu Central català

*

47 083

E 1 43

N 42 16

ES0000022

Aigüestortes

*

45 890

E 0 56

N 42 34

ES0000123

Larra-Aztaparreta

*

3 946,38

W 0 46

N 42 56

ES0000126

Roncesvalles-Selva de Irati

*

17 039

W 1 7

N 42 58

ES0000149

Posets – Maladeta

*

33 267

E 0 31

N 42 38

ES2200009

Larrondo-Lakartxela

*

2 151

W 0 53

N 42 56

ES2200012

Río Salazar

*

508,35

W 1 10

N 42 42

ES2200019

Monte Alduide

*

9 028,60

W 1 27

N 43 1

ES2200025

Sistema fluvial de los ríos Irati, Urrobi y Erro

*

1 096

W 1 19

N 42 42

ES2200027

Ríos Eska y Biniés

*

385

W 0 58

N 42 44

ES2410001

Los Valles – Sur

*

14 655

W 0 46

N 42 44

ES2410002

Pico y Turberas del Anayet

409

W 0 26

N 42 47

ES2410003

Los Valles

*

27 058

W 0 40

N 42 48

ES2410005

Guara Norte

*

12 763

W 0 13

N 42 17

ES2410006

Bujaruelo – Garganta de Los Navarros

*

9 775

W 0 8

N 42 42

ES2410008

Garganta de Obarra

*

736

E 0 37

N 42 24

ES2410009

Congosto de Ventamillo

*

247

E 0 27

N 42 29

ES2410010

Monte Pacino

*

510

W 0 21

N 42 45

ES2410011

Cabecera del Río Aguas Limpias

*

3 037

W 0 17

N 42 49

ES2410013

Macizo de Cotiella

*

8 275

E 0 19

N 42 31

ES2410014

Garcipollera – Selva de Villanúa

*

3 899

W 0 28

N 42 38

ES2410019

Río Cinca (Valle de Pineta)

*

118

E 0 7

N 42 39

ES2410021

Curso Alto del Río Aragón

146

W 0 32

N 42 39

ES2410022

Cuevas de Villanúa

0,12

W 0 31

N 42 41

ES2410023

Collarada y Canal de Ip

*

6 001

W 0 29

N 42 43

ES2410024

Telera – Acumuer

*

5 555

W 0 19

N 42 38

ES2410025

Sierra y Cañones de Guara

*

34 663

W 0 10

N 42 15

ES2410027

Río Aurín

*

91

W 0 25

N 40 38

ES2410029

Tendeñera

*

12 813

W 0 12

N 42 39

ES2410031

Foz Escarrilla – Cucuraza

*

1 610

W 0 18

N 42 44

ES2410040

Puertos de Panticosa, Bramatuero y Brazatos

*

3 001

W 0 11

N 42 46

ES2410044

Puerto de Otal – Cotefablo

*

1 964

W 0 12

N 42 36

ES2410045

Sobrepuerto

*

3 469

W 0 14

N 42 34

ES2410046

Río Ésera

*

1 759

E 0 28

N 42 34

ES2410048

Río Ara

*

2 019,06

W 0 6

N 42 37

ES2410049

Río Isábena

*

1 993

E 0 34

N 42 19

ES2410050

Cuenca del Río Yesa

*

5 601

E 0 2

N 42 31

ES2410051

Cuenca del Río Airés

*

3 743

E 0 6

N 42 34

ES2410052

Alto Valle del Cinca

*

14 655

E 0 11

N 42 40

ES2410053

Chistau

*

9 767

E 0 18

N 42 35

ES2410054

Sierra Ferrera

*

8 023

E 0 16

N 42 28

ES2410055

Sierra de Arro

*

1 460

E 0 13

N 42 25

ES2410056

Sierra de Chía – Congosto de Seira

*

8 666

E 0 24

N 42 30

ES2410059

El Turbón

*

2 822

E 0 30

N 42 25

ES2410150

Cueva de Los Moros

0,25

W 0 31

N 42 41

ES2410154

Turberas del Macizo de Los Infiernos

50,27

W 0 16

N 42 46

ES2410155

Turberas de Acumuer

13,3

W 0 25

N 42 42

ES5120002

Capçaleres del Ter i del Fresser

*

10 267

E 2 12

N 42 23

ES5120003

Serra Cavallera

*

3 438

E 2 14

N 42 17

ES5120019

Riu Ter

*

360

E 2 18

N 42 14

ES5130003

Alt Pallars

*

43 314

E 1 21

N 42 39

ES5130004

Baish Aran

*

8 294

E 0 44

N 42 48

ES5130005

Era Artiga de Lin – Eth Portilhon

*

4 824

E 0 42

N 42 41

ES5130006

Estanho de Vielha

29

E 0 48

N 42 42

ES5130007

Riberes de l'Alt Segre

*

225

E 1 51

N 42 24

ES5130010

Serra de Boumort

*

7 255

E 1 7

N 42 15

ES5130011

Riu de la Llosa

*

84

E 1 42

N 42 24

ES5130012

Vall Alta de Serradell-Serra de Sant Gervàs

5 117

E 0 50

N 42 20

ES5130019

Estany de Montcortès

45

E 0 59

N 42 19

ES5130022

La Torrassa

*

60

E 1 8

N 42 36

ES5130023

Beneïdor

*

416

E 1 34

N 42 22

ES5130024

La Faiada de Malpàs i Cambatiri

1 280

E 0 45

N 42 22

FI1300101

Pallas-Ounastunturi

*

59 426

E 23 56

N 68 8

FI1300102

Malla

*

3 089

E 20 40

N 69 3

FI1300103

Pöyrisjärven erämaa

*

146 834

E 24 9

N 68 36

FI1300105

Käsivarren erämaa

*

264 892

E 21 44

N 68 55

FI1300107

Jietanasvuoma

*

1 511

E 22 34

N 68 27

FI1300108

Iiton palsasuot

*

66

E 21 25

N 68 43

FI1300111

Sotkavuoma

*

2 602

E 23 16

N 68 20

FI1300112

Saanan luonnonsuojelualue

*

240

E 20 50

N 69 2

FI1300118

Tarvantovaara

*

66 403

E 22 51

N 68 35

FI1300201

Lemmenjoen kansallispuisto

*

285 990

E 25 36

N 68 35

FI1300202

Muotkatunturin erämaa

*

158 208

E 26 17

N 69 8

FI1300204

Vätsärin erämaa

*

157 368

E 28 34

N 69 13

FI1300207

Pieran Marin jänkä

*

2 643

E 27 10

N 69 24

FI1300601

Puljun erämaa

*

56 351

E 24 43

N 68 20

FI1302001

Kevo

*

71 406

E 26 41

N 69 34

FI1302002

Kaldoaivin erämaa

*

351 633

E 27 52

N 69 39

FI1302003

Paistunturin erämaa

*

159 770

E 26 13

N 69 37

FI1302004

Pulmankijärvi

1 623

E 27 59

N 69 57

FI1302008

Vetsijoen suistolehto

14

E 27 18

N 69 57

FI1302009

Kirkkotupien niitty

*

1,1

E 27 0

N 69 51

FI1302010

Luomusjoen kuolpuna

2

E 26 8

N 69 23

FI1302011

Välimaan kenttä

*

2

E 27 29

N 70 1

FI1302012

Pappilan niitty

*

3,2

E 27 0

N 69 51

FI1302013

Mieraslompolon kenttä

*

2,2

E 27 12

N 69 35

FR7200742

Massif du Moulle de Jaout

*

16 600

W 0 24

N 43 2

FR7200743

Massif du Ger et du Lurien

*

14 150

W 0 21

N 42 49

FR7200744

Massif de Sesques et de l'Ossau

*

25 650

W 0 30

N 42 54

FR7200745

Massif du Montagnon

*

8 871

W 0 31

N 43 1

FR7200746

Massif de l'Anie et d'Espelunguere

*

14 461

W 0 38

N 42 53

FR7200747

Massif du Layens

*

5 750

W 0 38

N 43 3

FR7200749

Montagnes du Baretous

*

14 600

W 0 46

N 43 2

FR7200750

Montagnes de la Haute Soule

*

14 750

W 0 53

N 42 59

FR7200751

Montagnes du Pic des Escaliers

*

9 200

W 0 59

N 43 3

FR7200752

Massif des Arbailles

*

13 000

W 1 1

N 43 7

FR7200753

Forêt d'Iraty

*

2 500

W 1 4

N 43 1

FR7200754

Montagnes de Saint-Jean-Pied-de-Port

*

13 500

W 1 11

N 43 4

FR7200790

Le Saison (cours d'eau)

*

2 200

W 0 52

N 43 14

FR7200791

Le Gave d'Oloron (cours d'eau) et Marais de Labastide-Villefranche

*

2 450

W 0 51

N 43 22

FR7200792

Le Gave d'Aspe et le Lourdios (cours d'eau)

*

1 600

W 0 36

N 43 4

FR7200793

Le Gave d'Ossau

*

2 300

W 0 25

N 43 4

FR7300821

Vallée de l'Isard, mail de Bulard, pics de Maubermé, de Serre-Haute et du Crabère

*

6 428

E 0 55

N 42 50

FR7300822

Vallée du Riberot et massif du Mont Valier

*

7 745

E 1 3

N 42 48

FR7300825

Mont Ceint, mont Béas, tourbière de Bernadouze

*

2 218

E 1 24

N 42 47

FR7300827

Vallée de l'Aston

*

15 030

E 1 39

N 42 41

FR7300829

Quiès calcaires de Tarascon-sur-Ariège et grotte de la Petite Caougno

*

2 484

E 1 39

N 42 49

FR7300831

Quérigut, Laurenti, Rabassolles, Balbonne, la Bruyante, haute vallée de l'Oriège

*

10 279

E 2 2

N 42 40

FR7300838

Grotte de Montseron

1

E 1 19

N 43 1

FR7300839

Grotte du Ker de Massat

1

E 1 19

N 42 53

FR7300841

Queirs du Mas d'Azil et de Camarade, grottes du Mas d'Azil et de la carrière de Sabarat

*

1 633

E 1 20

N 43 4

FR7300842

Pechs de Foix, Soula et Roquefixade, grotte de l'Herm

*

2 216

E 1 39

N 42 56

FR7300880

Haute vallée d'Oô

*

3 407

E 0 30

N 42 43

FR7300881

Haute vallée de la Pique

*

8 251

E 0 35

N 42 43

FR7300883

Haute vallée de la Garonne

*

11 134

E 0 46

N 42 52

FR7300884

Zones rupestres xérothermiques du bassin de Marignac, Saint-Béat, pic du Gar, montagne de Rié

*

7 680

E 0 43

N 42 57

FR7300920

Granquet-Pibeste et Soum d'Ech

*

7 200

0

W 0 9

N 43 3

FR7300921

Gabizos (et vallée d'Arrens, versant sud-est du Gabizos)

*

2 924

W 0 16

N 42 55

FR7300922

Gaves de Pau et de Cauterets (et gorge de Cauterets)

*

357

W 0 9

N 43 5

FR7300923

Moun Né de Cauterets, pic de Cabaliros

*

3 711

W 0 8

N 42 55

FR7300924

Péguère, Barbat, Cambalès

*

4 651

W 0 10

N 42 51

FR7300925

Gaube, Vignemale

*

7 395

W 0 8

N 42 48

FR7300926

Ossoue, Aspé, Cestrède

*

5 226

W 0 3

N 42 45

FR7300927

Estaubé, Gavarnie, Troumouse et Barroude

*

9 479

E 0 3

N 42 43

FR7300928

Pic Long Campbielh

*

8 174

E 0 7

N 42 47

FR7300929

Néouvielle

*

6 191

E 0 9

N 42 51

FR7300930

Barèges, Ayre, Piquette

*

1 635

0

E 0 6

N 42 52

FR7300931

Lac Bleu Léviste

*

7 377

E 0 2

N 42 55

FR7300932

Liset de Hount Blanque

*

4 059

E 0 10

N 42 57

FR7300933

Hautes-Baronnies, Coume de Pailhas

*

300

E 0 15

N 43 0

FR7300934

Rioumajou et Moudang

*

9 522

E 0 17

N 42 44

FR7300935

Haut-Louron: Aygues Tortes, Caillauas, Gourgs Blancs, Gorges de Clarabide, pics des Pichadères et d'Estiouère, montagne de Tramadits

*

5 439

E 0 25

N 42 43

FR7301822

Garonne, Ariège, Hers, Salat, Pique et Neste

*

9 602

E 1 49

N 43 5

FR8201680

Landes, pelouses et forêts du Vallon de la Jarjatte et prairies humides de Lus

*

2 777

E 5 47

N 44 40

FR8201681

Pelouses à orchidées et lisières du Vercors Occidental

*

329

E 5 10

N 44 49

FR8201682

Pelouses et habitats rocheux du rebord méridional du Vercors

*

2 284

E 5 17

N 44 52

FR8201692

Sources et habitats rocheux de la Vernaison et des Goulets de Combe Laval et du Vallon de Sainte-Marie

*

1 235

E 5 20

N 44 59

FR8201696

Tuffières du Vercors

*

71

E 5 35

N 44 50

FR8201698

Contamines Montjoie – Miage – Tré la Tête

*

5 547

E 6 44

N 45 46

FR8201699

Aiguilles Rouges

*

9 065

E 6 51

N 45 58

FR8201700

Haut Giffre

*

12 442

E 6 49

N 46 2

FR8201701

Les Aravis

*

8 907

E 6 33

N 45 58

FR8201702

Plateau de Beauregard

*

87

E 6 23

N 45 52

FR8201703

Massif de la Tournette

*

4 658

E 6 16

N 45 50

FR8201704

Les Frettes – Massif des Glières

*

4 793

E 6 20

N 45 59

FR8201705

Massif du Bargy

*

2 891

E 6 28

N 46 0

FR8201706

Roc d'Enfer

*

4 054

E 6 35

N 46 11

FR8201708

Mont de Grange

1 261

E 6 48

N 46 15

FR8201709

Cornettes de Bise

*

1 551

E 6 47

N 46 19

FR8201710

Massif des Voirons

978

E 6 21

N 46 12

FR8201712

Le Salève

*

1 599

E 6 11

N 46 9

FR8201715

Vallée de l'Arve

*

72

E 6 20

N 46 6

FR8201719

Delta de la Dranse

*

53

E 6 30

N 46 23

FR8201720

Cluse du Lac d'Annecy

*

282

E 6 13

N 45 47

FR8201722

Zones humides du Bas Chablais

*

248

E 6 26

N 46 20

FR8201723

Plateau Gavot

*

165

E 6 39

N 46 22

FR8201724

Marais de Chilly et de Marival

24

E 6 17

N 46 17

FR8201732

Tourbières des lacs Luitel et Praver

*

17

E 5 51

N 45 5

FR8201733

Cembraie, pelouses, lacs et tourbières de Belledonne, de Chamrousse au Grand Colon

2 686

E 5 54

N 45 8

FR8201735

Landes, tourbières et habitats rocheux du Massif de Taillefer

*

2 858

E 5 55

N 45 3

FR8201736

Marais à Laiche bicolore, prairies de fauche et habitats rocheux du Vallon du Ferrand et du Plateau d'Emparis

*

2 446

E 6 13

N 45 4

FR8201738

Milieux alluviaux, pelouses steppiques et pessières du Bassin de Bourg-d'Oisans

*

3 372

E 6 2

N 45 3

FR8201740

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux de Chartreuse et de ses versants

*

4 431

E 5 53

N 45 23

FR8201741

Forêts de ravins, landes et habitats rocheux des ubacs du Charmant Som et des Gorges du Guiers Mort

*

2 070

E 5 45

N 45 19

FR8201743

Prairies à orchidées, tuffières et gorges de la Bourne

*

3 533

E 5 23

N 45 4

FR8201744

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux des Hauts Plateaux et de la bordure orientale du Vercors

*

18 960

E 5 30

N 44 52

FR8201745

Pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Plateau du Sornin

*

960

E 5 36

N 45 11

FR8201747

Landes, pelouses, forêts remarquables et habitats rocheux du Massif de l'Obiou et des gorges de la Souloise

*

3 750

E 5 53

N 44 46

FR8201751

Massif de la Muzelle en Oisans – Parc des Ecrins

*

16 676

E 6 3

N 44 55

FR8201753

Forêts, landes et prairies de fauche des versants du Col d'Ornon

*

4 775

E 5 58

N 44 58

FR8201770

Réseau de zones humides, pelouses, landes et falaises de l'avant-pays savoyard

*

3 156

E 5 45

N 45 36

FR8201772

Réseau de zones humides dans l'Albanais

*

401

E 5 57

N 45 46

FR8201773

Réseau de zones humides dans la Combe de Savoie et la Basse Vallée de l'Isère

*

822

E 6 13

N 45 34

FR8201774

Tourbière des Creusates

*

12

E 6 1

N 45 41

FR8201775

Rebord méridional du Massif des Bauges

*

1 170

E 6 1

N 45 31

FR8201776

Tourbière et lac des Saisies

*

288

E 6 31

N 45 46

FR8201777

Les Adrets de Tarentaise

467

E 6 44

N 45 36

FR8201778

Landes, prairies et habitats rocheux du Massif du Mont Thabor

*

4 806

E 6 34

N 45 7

FR8201779

Formations forestières et herbacées des Alpes internes

1 562

E 6 52

N 45 17

FR8201780

Réseau de vallons d'altitude à Caricion

*

9 516

E 7 0

N 45 29

FR8201781

Réseau de zones humides et alluviales des Hurtières

*

508

E 6 17

N 45 29

FR8201782

Perron des Encombres

*

2 034

E 6 25

N 45 16

FR8201783

Massif de la Vanoise

*

54 030

E 6 52

N 45 23

FR8202002

Partie orientale du Massif des Bauges

*

14 513

E 6 13

N 45 40

FR8202003

Massif de la Lauzière

*

9 543

E 6 22

N 45 28

FR8202004

Mont Colombier

*

2 182

E 6 7

N 45 38

FR9101468

Bassin du Rebenty

*

8 587

E 1 59

N 42 46

FR9101470

Haute Vallée de l'Aude et Bassin de l'Aiguette

*

8 731

0

E 2 11

N 42 46

FR9101471

Capcir, Carlit et Campcardos

*

39 781

E 1 55

N 42 34

FR9101472

Massif du Puigmal

*

8 805

E 2 7

N 42 26

FR9101473

Massif de Madres-Coronat

*

26 614

0

E 2 14

N 42 37

FR9101475

Massif du Canigou

*

11 640

E 2 21

N 42 28

FR9101476

Conque de la Preste

*

8 436

E 2 25

N 42 25

FR9102010

Sites à chiroptères des Pyrénées orientales

2 330

E 2 17

N 42 30

FR9301497

Plateau d'Emparis – Goleon

*

7 476

E 6 17

N 45 5

FR9301498

Combeynot – Lautaret – Ecrins

*

9 944

E 6 25

N 44 59

FR9301499

Clarée

*

25 732

E 6 37

N 45 1

FR9301502

Steppique Durancien et Queyrassin

*

19 698

E 6 37

N 44 40

FR9301503

Rochebrune – Izoard – Vallée de la Cerveyrette

*

26 701

E 6 40

N 44 47

FR9301504

Haut Guil – Mont Viso – Val Preveyre

*

18 733

E 7 0

N 44 42

FR9301505

Vallon des Bans – Vallée du Fournel

*

8 841

E 6 23

N 44 46

FR9301506

Valgaudemar

*

9 974

E 6 11

N 44 46

FR9301509

Piolit – Pic de Chabrières

1 599

E 6 17

N 44 35

FR9301511

Dévoluy – Durbon – Charance – Champsaur

*

35 604

E 5 54

N 44 36

FR9301519

Le Buech

*

2 431

E 5 50

N 44 17

FR9301523

Bois de Morgon – Forêt de Boscodon – Bragousse

*

2 522

E 6 25

N 44 29

FR9301524

Haute Ubaye – Massif du Chambeyron

*

14 105

E 6 51

N 44 34

FR9301525

Coste Plane – Champerous

*

1 511

E 6 26

N 44 27

FR9301526

La Tour des Sagnes – Vallon des Terres Pleines – Orrenaye

*

5 072

E 6 46

N 44 21

FR9301529

Dormillouse – Lavercq

*

6 396

E 6 31

N 44 20

FR9301530

Cheval Blanc – Montagne des Boules – Barre des Dourbes

*

8 275

E 6 26

N 44 7

FR9301533

L'Asse

*

21 890

E 6 22

N 43 56

FR9301535

Montagne de Val – Haut – Clues de Barles – Clues de Verdaches

*

13 225

E 6 16

N 44 16

FR9301546

Lac Saint-Léger

*

5,27

E 6 20

N 44 25

FR9301547

Grand Coyer

*

6 246

E 6 42

N 44 5

FR9301549

Entraunes

*

19 796

E 6 47

N 44 8

FR9301550

Sites à chauves souris de la Haute Tinée

*

1 738

E 6 55

N 44 15

FR9301552

Adret de Pra Gaze

99,82

E 6 51

N 44 16

FR9301554

Sites à chauves souris – Castellet-Les-Sausses et Gorges de Daluis

*

3 428

E 6 48

N 44 1

FR9301556

Massif du Lauvet d'Ilonse et des Quatre Cantons – Dome de Barrot – Gorges du Cian

*

14 839

E 7 3

N 44 3

FR9301559

Le Mercantour

*

68 073

E 7 10

N 44 8

FR9301560

Mont Chajol

*

1 426

E 7 32

N 44 7

FR9301561

Marguareis – Ubac de Tende à Saorge

*

6 314

E 7 41

N 44 4

FR9301562

Sites à Spéléomanthes de Roquebilière

*

415

E 7 18

N 44 1

FR9301566

Sites à chauves souris de Breil-sur-Roya

*

2 475

E 7 31

N 43 55

FR9302002

Montagne de Seymuit – Crête de la Scie

1 404

E 6 14

N 44 25

FR9302005

La Bendola

*

1 058

E 7 34

N 43 58

IT1110006

Orsiera – Rocciavré

10 965

E 7 8

N 45 3

IT1110007

Laghi di Avigliana

*

420

E 7 23

N 45 4

IT1110008

Madonna della Neve sul Monte Lera

62

E 7 28

N 45 10

IT1110010

Gran Bosco di Salbertrand.

*

3 712

E 6 55

N 45 3

IT1110013

Monti Pelati e Torre Cives

145

E 7 44

N 45 24

IT1110021

Laghi di Ivrea

*

1 598

E 7 53

N 45 29

IT1110022

Stagno di Oulx

84

E 6 49

N 45 2

IT1110026

Champlas – Colle Sestriere

*

1 050

E 6 50

N 44 57

IT1110027

Boscaglie di Tasso di Guaglione (Val Clarea)

*

340

E 6 57

N 45 9

IT1110029

Pian della Mussa (Balme)

*

3 554

E 7 9

N 45 17

IT1110030

Oasi xerotermiche della Val di Susa-Orrido di Chianocco

*

1 250

E 7 7

N 45 9

IT1110031

Valle Thuras

*

978

E 6 51

N 44 53

IT1110032

Pra – Barant

4 120

E 7 3

N 44 45

IT1110033

Stazioni di Myricaria germanica

132

E 7 7

N 44 48

IT1110038

Col Basset (Sestriere)

271

E 6 52

N 44 58

IT1110039

Rocciamelone

*

1 966

E 7 5

N 45 10

IT1110040

Oasi xerotermica di Oulx – Auberge

*

1 070

E 6 49

N 45 3

IT1110042

Oasi xerotermica di Oulx – Amazas

339

E 6 49

N 45 1

IT1110043

Pendici del Monte Chaberton

*

329

E 6 46

N 44 57

IT1110044

Bardonecchia – Val Fredda

1 686

E 6 48

N 45 5

IT1110045

Bosco di Pian Prà (Rorà)

*

93

E 7 11

N 44 47

IT1110048

Grotta del Pugnetto

19

1

E 7 24

N 45 16

IT1110049

Les Arnaud e Punta Quattro Sorelle

1 328

E 6 39

N 45 4

IT1110052

Oasi xerotermica di Puys – Beaulard

*

468

E 6 44

N 45 2

IT1110053

Valle della Ripa. (Argentera)

327

E 6 54

N 44 53

IT1110055

Arnodera – Colle Montabone

*

112

E 7 3

N 45 7

IT1110057

Serra di Ivrea

4 572

E 7 56

N 45 29

IT1110058

Cima Fourier e Lago Nero

640

E 6 47

N 44 54

IT1110080

Val Troncea

*

10 130

E 6 58

N 44 58

IT1110081

Monte Musiné e Laghi di Caselette

*

1 524

E 7 28

N 45 7

IT1120003

Monte Fenera

3 348

E 8 20

N 45 42

IT1120006

Val Mastallone

*

1 882

E 8 10

N 45 55

IT1120028

Alta Val Sesia

*

7 545

E 7 53

N 45 53

IT1130002

Val Sessera

*

10 787

E 8 2

N 45 41

IT1140003

Campello Monti

548

E 8 13

N 45 56

IT1140004

Rifugio M.Luisa (Val Formazza)

3 146

E 8 25

N 46 26

IT1140006

Greto Torrente Toce tra Domodossola e Villadossola

*

746

E 8 16

N 46 3

IT1140007

Boleto – M.te Avigno

390

E 8 21

N 45 47

IT1140016

Alpi Veglia e Devero

*

11 734

E 8 13

N 46 18

IT1160016

Stazione di muschi calcarizzanti – C.ba Seviana e C.ba Barmarossa

*

1,61

E 7 17

N 44 25

IT1160017

Stazione di Linum narbonense

*

8,28

E 7 16

N 44 25

IT1160018

Sorgenti del Maira, Bosco di Saretto, Rocca Provenzale

715

E 6 54

N 44 29

IT1160020

Bosco di Bagnasco

*

381

E 8 4

N 44 16

IT1160021

Gruppo del Tenibres

*

5 338

E 7 0

N 44 18

IT1160023

Vallone di Orgials – Colle della Lombarda

530

E 7 8

N 44 13

IT1160024

Colle e Lago della Maddalena, Val Puriac

*

1 276

E 6 54

N 44 24

IT1160026

Faggete di Pamparato, Tana del Forno, Grotta delle Turbiglie e Grotte di Bos

2 940

E 7 52

N 44 15

IT1160028

Grotta delle Vene

6,01

4

E 7 45

N 44 9

IT1160030

Stazione di Carex Pauciflora di Chialvetta

5,57

E 7 0

N 44 26

IT1160035

M.

Antoroto

863

E 7 55

N 44 11

IT1160037

Grotta di Rio Martino

0,3

2

E 7 8

N 44 41

IT1160040

Stazioni di Euphorbia valliniana

207

E 7 10

N 44 31

IT1160056

Alpi Marittime

*

32 959

E 7 21

N 44 11

IT1160057

Alte Valli Pesio e Tanaro

*

9 340

E 7 42

N 44 9

IT1160058

Gruppo del M. Viso e bosco dell'Alevè

*

7 230

E 7 6

N 44 38

IT1201000

Parco Nazionale del Gran Paradiso

*

71 124

E 7 18

N 45 31

IT1201010

Ambienti calcarei d'alta quota della Valle di Rhêmes

*

1 593

E 7 4

N 45 30

IT1202000

Parco del Mont Avic

*

5 750

E 7 34

N 45 38

IT1203010

Zona Umida di Morgex

*

30

E 7 3

N 45 44

IT1203020

Lago di Lolair

*

28

E 7 8

N 45 41

IT1203030

Formazioni Steppiche della Cote De Gargantua

*

19

E 7 17

N 45 43

IT1203040

Stagno di Loson

*

4,55

E 7 33

N 45 46

IT1203050

Lago di Villa

*

27

E 7 41

N 45 41

IT1203060

Stagno di Holay

3,01

E 7 48

N 45 35

IT1203070

Mont Mars

*

380

E 7 55

N 45 38

IT1204010

Ambienti Glaciali del Monte Bianco

*

12 557

E 6 51

N 45 50

IT1204032

Talweg della Val Ferret

*

120

E 7 1

N 45 51

IT1204220

Ambienti glaciali del Gruppo del Monte Rosa

*

8 645

E 7 47

N 45 54

IT1205000

Ambienti d'alta quota delle Combe Thuilette e Sozin

*

356

E 6 57

N 45 40

IT1205010

Ambienti d'alta quota della Valgrisenche

*

336

E 7 0

N 45 32

IT1205020

Ambienti d'alta quota del Colle del Gran San Bernardo

*

750

E 7 8

N 45 52

IT1205030

Pont d'Ael

*

183

E 7 13

N 45 40

IT1205034

Castello e miniere abbandonate di Aymavilles

1,59

E 7 15

N 45 42

IT1205050

Ambienti Xerici del Mont Torretta – Bellon

*

49

E 7 14

N 45 43

IT1205061

Stazione di Astragalus centralpinus di Cogne

36

E 7 18

N 45 40

IT1205064

Vallone del Grauson

*

489

E 7 23

N 45 38

IT1205065

Vallone dell'Urtier

*

1 506

E 7 26

N 45 36

IT1205070

Zona Umida di Les Iles di Saint-Marcel

*

35

E 7 25

N 45 44

IT1205081

Ambienti calcarei d'alta quota attorno Al Lago Tsan

*

453

E 7 32

N 45 51

IT1205082

Stagno di Lo Ditor

*

22

E 7 33

N 45 50

IT1205090

Ambienti Xerici di Chameran – Grand Brison – Cly

*

97

E 7 34

N 45 45

IT1205100

Ambienti d'alta quota del Vallone della Legna

*

1 103

E 7 36

N 45 35

IT1205110

Stazione di Peonia Officinalis

33

E 7 47

N 45 37

IT1313712

Cima di Piano Cavallo – Bric Cornia

*

4 486

E 7 47

N 44 6

IT1314609

Monte Monega – Monte Prearba

*

3 670

E 7 48

N 44 1

IT1314610

Monte Saccarello – Monte Fronté

*

3 927

E 7 44

N 44 3

IT1314611

Monte Gerbonte

*

2 261

E 7 41

N 44 0

IT1315421

Monte Toraggio – Monte Pietravecchia

*

2 648

E 7 40

N 43 58

IT1322122

Croce della Tia – Rio Barchei

*

660

E 8 8

N 44 19

IT1322216

Ronco di Maglio

*

1 449

E 8 14

N 44 18

IT1322217

Bric Tana – Bric Mongarda

*

168

E 8 12

N 44 21

IT1322223

Cave Ferecchi

*

37

E 8 12

N 44 22

IT1323014

Monte Spinarda – Rio Nero

*

943

E 8 5

N 44 12

IT1323021

Bric Zerbi

*

711

E 8 6

N 44 16

IT1323112

Monte Carmo – Monte Settepani

*

7 575

E 8 11

N 44 13

IT1323115

Lago di Osiglia

*

409

E 8 11

N 44 18

IT1323920

Monte Galero

*

3 194

E 8 2

N 44 7

IT2010001

Lago di Ganna

*

106

E 8 49

N 45 53

IT2010002

Monte Legnone e Chiusarella

*

751

E 8 48

N 45 51

IT2010003

Versante Nord del Campo dei Fiori

*

1 312

E 8 45

N 45 52

IT2010004

Grotte del Campo dei Fiori

*

894

E 8 45

N 45 51

IT2010005

Monte Martica

1 057

E 8 48

N 45 53

IT2010016

Val Veddasca

4 919

E 8 47

N 46 3

IT2010018

Monte Sangiano

*

195

E 8 37

N 45 52

IT2010019

Monti della Valcuvia

*

1 629

E 8 42

N 45 55

IT2020001

Lago di Piano

*

207

E 9 9

N 46 2

IT2020009

Valle del Dosso

*

1 652

E 9 14

N 46 12

IT2020010

Lago di Segrino

*

282

E 13 40

N 45 38

IT2030001

Grigna Settentrionale

*

1 617

E 9 22

N 45 57

IT2030002

Grigna Meridionale

*

2 732

E 9 21

N 45 55

IT2030003

Monte Barro

*

649

E 9 22

N 45 50

IT2040001

Val Viera e Cime di Fopel

*

836

E 10 8

N 46 34

IT2040002

Motto di Livigno – Val Saliente

*

1 251

E 10 6

N 46 33

IT2040003

Val Federia

*

1 593

E 10 4

N 46 31

IT2040004

Valle Alpisella

*

1 045

E 10 13

N 46 33

IT2040005

Valle della Forcola

212

E 10 2

N 46 27

IT2040006

La Vallaccia – Pizzo Filone

*

1 982

E 10 10

N 46 29

IT2040007

Passo e Monte di Foscagno

1 081

E 10 12

N 46 29

IT2040008

Cime di Plator e Monte delle Scale

*

1 572

E 10 18

N 46 30

IT2040009

Valle di Fraele

*

1 691

E 10 16

N 46 33

IT2040010

Valle del Braulio – Cresta di Reit

*

3 559

E 10 24

N 46 31

IT2040011

Monte Vago – Val di Campo – Val Nera

*

2 874

E 10 6

N 46 27

IT2040012

Val Viola Bormina – Ghiacciaio di Cima dei Piazzi

5 962

E 10 13

N 46 25

IT2040013

Val Zebru' – Gran Zebru' – Monte Confinale

3 725

E 10 30

N 46 28

IT2040014

Valle e Ghiacciaio dei Forni – Val Cedec – Gran Zebrù – Cevedale

6 157

E 10 34

N 46 25

IT2040015

Paluaccio di Oga

*

28

E 10 20

N 46 28

IT2040016

Monte di Scerscen – Ghiacciai di Scerscen e Monte Motta

*

9 666

E 9 54

N 46 20

IT2040017

Disgrazia – Sissone

*

3 010

E 9 45

N 46 17

IT2040018

Val Codera

*

818

E 9 29

N 46 14

IT2040019

Bagni di Masino – Pizzo Badile – Pizzo del Ferro

*

2 755

E 9 35

N 46 15

IT2040020

Val di Mello – Piano di Preda Rossa

*

5 789

E 9 41

N 46 15

IT2040021

Val di Togno – Pizzo Scalino

*

3 150

E 9 55

N 46 14

IT2040023

Valle dei Ratti

*

928

E 9 32

N 46 12

IT2040024

Da Monte Belvedere a Vallorda

*

2 119

E 10 11

N 46 11

IT2040025

Pian Gembro

*

78

E 10 9

N 46 9

IT2040026

Val Lesina

*

1 184

E 9 27

N 46 5

IT2040027

Valle del Bitto di Gerola

*

2 458

E 9 31

N 46 5

IT2040028

Valle del Bitto di Albaredo

*

3 399

E 9 36

N 46 4

IT2040029

Val Tartano

*

1 451

E 9 43

N 46 4

IT2040030

Val Madre

*

1 486

E 9 42

N 46 8

IT2040031

Val Cervia

*

1 893

E 9 48

N 46 6

IT2040032

Valle del Livrio

*

2 108

E 9 51

N 46 7

IT2040033

Val Venina

3 644

E 9 53

N 46 3

IT2040034

Valle d'Arigna e Ghiacciaio di Pizzo Coca

*

3 143

E 9 59

N 46 7

IT2040035

Val Bondone – Val Caronella

*

1 500

E 10 3

N 46 7

IT2040036

Val Belviso

*

766

E 10 6

N 46 4

IT2040037

Rifugio Falk

*

4,22

E 10 15

N 46 23

IT2040038

Val Fontana

*

4 210

E 10 0

N 46 14

IT2040039

Val Zerta

*

1 585

E 9 23

N 46 21

IT2040040

Val Bodengo

2 555

E 9 17

N 46 15

IT2040041

Piano di Chiavenna

*

2 514

E 9 23

N 46 16

IT2040042

Pian di Spagna e Lago di Mezzola

*

1 715

E 9 25

N 46 10

IT2060001

Valtorta e Valmoresca

*

1 682

E 9 37

N 46 1

IT2060002

Valle di Piazzatorre – Isola di Fondra

*

2 513

E 9 42

N 45 58

IT2060003

Alta Val Brembana – Laghi Gemelli

*

4 251

E 9 51

N 46 1

IT2060004

Alta Val di Scalve

*

7 053

E 10 10

N 46 1

IT2060005

Val Sedornia – Val Zurio – Pizzo della Presolana

*

12 962

E 10 1

N 45 57

IT2060006

Boschi del Giovetto di Paline

597

E 10 8

N 45 57

IT2060007

Valle Asinina

1 506

E 9 36

N 45 54

IT2060008

Valle Parina

*

2 225

E 9 43

N 45 54

IT2060009

Val Nossana – Cima di Grem

*

3 369

E 9 51

N 45 54

IT2060011

Canto Alto e Valle del Giongo

*

565

E 9 39

N 45 45

IT2060012

Boschi dell'Astino e dell'Allegrezza

*

50

E 9 37

N 45 42

IT2060016

Valpredina

*

90

E 9 48

N 45 43

IT2070001

Torbiere del Tonale

47

E 10 34

N 46 15

IT2070002

Monte Piccolo – Monte Colmo

*

412

E 10 22

N 46 11

IT2070003

Val Rabbia e Val Galinera

1 854

E 10 24

N 46 9

IT2070004

Monte Marser – Corni di Bos

2 591

E 10 26

N 46 6

IT2070005

Pizzo Badile – Alta Val Zumella

2 184

E 10 24

N 46 0

IT2070006

Pascoli di Crocedomini – Alta Val Caffaro

4 603

E 10 25

N 45 55

IT2070007

Vallone del Forcel Rosso

3 067

E 10 30

N 46 4

IT2070008

Cresta Monte Colombé e Cima Barbignaga

156

E 10 24

N 46 3

IT2070009

Versanti dell'Avio

1 678

E 10 28

N 46 10

IT2070010

Piz Olda – Val Malga

2 069

E 10 22

N 46 7

IT2070011

Torbiera La Goia

0,2

E 10 20

N 46 6

IT2070012

Torbiere di Val Braone

68

E 10 23

N 45 58

IT2070013

Ghiacciaio dell'Adamello

2 976

E 10 31

N 46 9

IT2070014

Lago di Pile

4

E 10 27

N 46 0

IT2070015

Monte Cas – Punta Corlor

166

E 10 44

N 45 45

IT2070016

Cima Comer

*

314

E 10 40

N 45 42

IT2070017

Valli di San Antonio

4 160

E 10 12

N 46 9

IT2070018

Altopiano di Cariadeghe

523

E 10 20

N 45 35

IT2070019

Sorgente Funtanì

*

55

E 10 29

N 45 39

IT2070021

Valvestino

*

6 473

E 10 37

N 45 46

IT2070022

Corno della Marogna

*

3 571

E 10 41

N 45 48

IT2070023

Belvedere – Tri Plane

*

26

E 10 22

N 46 3

IT3110001

Biotopo Vegetazione Steppica Tartscher Leiten

*

38

E 10 34

N 46 40

IT3110002

Biotopo Ontaneto di Sluderno

*

125

E 10 34

N 46 38

IT3110004

Biotopo Ontaneto di Cengles

*

41

E 10 38

N 46 37

IT3110005

Biotopo Ontaneto di Oris

*

46

E 10 39

N 46 37

IT3110010

Biotopo Vegetazione Steppica Sonnenberg

*

176

E 10 57

N 46 38

IT3110011

Val di Fosse nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

10 087

E 10 56

N 46 44

IT3110012

Lacines – Catena del Monteneve nel Parco Naturale Gruppo di Tessa

*

8 095

E 11 5

N 46 49

IT3110013

Biotopo Delta del Valsura

*

28

E 11 10

N 46 37

IT3110014

Biotopo Gisser Auen

14

E 11 22

N 46 45

IT3110015

Biotopo Hühnerspiel

144

E 11 29

N 46 56

IT3110016

Biotopo Wiesermoos

*

14

E 12 5

N 47 3

IT3110017

Parco Naturale Vedrette di Ries – Aurina

*

31 313

E 12 4

N 46 56

IT3110018

Ontaneti dell'Aurino

*

25

E 11 56

N 46 53

IT3110019

Biotopo Rasner Möser

*

25

E 12 4

N 46 48

IT3110020

Biotopo Monte Covolo – Alpe di Nemes

*

278

E 12 25

N 46 40

IT3110022

Biotopo Ontaneto della Rienza – Dobbiaco

*

16

E 12 13

N 46 43

IT3110026

Valle di Funes – Sas De Putia – Rasciesa nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 258

E 11 46

N 46 37

IT3110027

Gardena – Valle Lunga – Puez nel Parco Naturale Puez-Odle

*

5 396

E 11 48

N 46 35

IT3110029

Parco Naturale dello Sciliar – Catinaccio

*

7 293

E 11 35

N 46 29

IT3110030

Biotopo Torbiera Totes Moos

*

4,19

E 11 22

N 46 26

IT3110031

Biotopo Torbiera Wölfl

*

10

E 11 24

N 46 25

IT3110032

Biotopo Torbiera Tschingger

*

3,08

E 11 23

N 46 26

IT3110033

Biotopo Buche di Ghiaccio

28

E 11 14

N 46 26

IT3110034

Biotopo Lago di Caldaro

*

241

E 11 15

N 46 22

IT3110035

Biotopo Castelfeder

*

108

E 11 17

N 46 20

IT3110036

Parco Naturale Monte Corno

*

6 851

E 11 18

N 46 17

IT3110037

Biotopo Lago di Favogna

10

E 11 11

N 46 16

IT3110038

Ultimo – Solda nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

27 989

E 10 48

N 46 31

IT3110039

Ortles – Monte Madaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

4 188

E 10 31

N 46 31

IT3110040

Alpe di Cavallaccio nel Parco Nazionale dello Stelvio

*

3 517

E 10 30

N 46 37

IT3110041

Jaggl

*

702

E 10 33

N 46 47

IT3110042

Prati Aridi Rocciosi di Agumes

*

0,34

E 10 34

N 46 37

IT3110043

Prati Aridi Rocciosi di Sant`Ottilia

0,12

E 10 37

N 46 36

IT3110044

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Schlanderser Leiten

*

25

E 10 47

N 46 37

IT3110045

Biotopo Sonnenberg Vegetazione Steppica Kortscher Leiten

*

56

E 10 43

N 46 38

IT3110046

Biotopo Palude della Volpe

*

4,03

E 11 14

N 46 30

IT3110048

Prati dell'Armentara

*

344

E 11 55

N 46 37

IT3110049

Parco Naturale Fanes – Senes – Braies

*

25 418

E 12 3

N 46 39

IT3110050

Parco Naturale Dolomiti di Sesto

*

11 891

E 12 17

N 46 39

IT3110051

Biotopo Ahrau di Stegona

*

18

E 11 55

N 46 48

IT3120001

Alta Val di Rabbi

*

4 434

E 10 45

N 46 26

IT3120002

Alta Val La Mare

*

5 819

E 10 40

N 46 25

IT3120003

Alta Val del Monte

*

4 464

E 10 35

N 46 22

IT3120004

Val Genova

*

13 240

E 10 38

N 46 10

IT3120005

Adamello

*

13 425

E 10 35

N 46 4

IT3120006

Presanella

*

15 926

E 10 42

N 46 14

IT3120007

Monte Sadron

*

3 651

E 10 54

N 46 17

IT3120008

Val di Tovel

*

6 610

E 10 55

N 46 15

IT3120009

Dolomiti di Brenta

*

22 664

E 10 51

N 46 12

IT3120010

Pale di San Martino

*

5 328

E 11 51

N 46 14

IT3120011

Val Venegia

*

2 237

E 11 48

N 46 18

IT3120012

Cima Bocche – Lusia

*

3 058

E 11 45

N 46 19

IT3120013

Foresta di Paneveggio

*

1 252

E 11 44

N 46 17

IT3120014

Lagorai Orientale

*

7 698

E 11 44

N 46 14

IT3120015

Tre Cime Monte Bondone

*

223

E 11 2

N 46 0

IT3120016

Corna Piana

*

52

E 10 53

N 45 47

IT3120017

Campobrun

*

426

E 11 7

N 45 42

IT3120018

Scanuppia

*

529

E 11 9

N 45 57

IT3120019

Lago Nero

*

3,08

E 11 18

N 46 17

IT3120020

Palu' Longa

*

6,05

E 11 22

N 46 17

IT3120021

Lago delle Buse

*

18

E 11 27

N 46 10

IT3120022

Palu' dei Mugheri

*

10

E 11 41

N 46 17

IT3120023

Sorte di Bellamonte

*

11

E 11 40

N 46 18

IT3120024

Zona Umida Valfloriana

*

203

E 11 22

N 46 13

IT3120025

Selva di Ega

*

3,13

E 11 29

N 46 21

IT3120026

Becco della Palua

*

17

E 11 29

N 46 21

IT3120027

Canzenagol

*

3,39

E 11 36

N 46 16

IT3120028

Pra delle Nasse

*

8,08

E 11 47

N 46 15

IT3120029

Sorgente Resenzuola

*

4,34

E 11 39

N 46 0

IT3120030

Fontanazzo

*

54

E 11 36

N 46 0

IT3120031

Masi Carretta

*

3,02

E 11 37

N 46 6

IT3120032

I Mughi

*

21

E 11 36

N 46 5

IT3120033

Palude di Roncegno

*

21

E 11 25

N 46 3

IT3120034

Paludi di Sternigo

*

24

E 11 15

N 46 8

IT3120035

Laghestel di Pine'

*

91

E 11 13

N 46 6

IT3120036

Redebus

*

10

E 11 19

N 46 8

IT3120037

Le Grave

*

30

E 11 10

N 46 7

IT3120038

Inghiaie

*

30

E 11 18

N 45 59

IT3120039

Canneto di Levico

9,74

E 11 16

N 46 0

IT3120040

Lago Pudro

*

13

E 11 13

N 46 4

IT3120041

Lago Costa

*

3,83

E 11 14

N 46 4

IT3120042

Canneti di San Cristoforo

*

9,39

E 11 14

N 46 2

IT3120043

Pize'

*

16

E 11 15

N 46 2

IT3120044

Monte Barco e Monte della Gallina

*

173

E 11 10

N 46 7

IT3120045

Lagabrun

*

4,49

E 11 11

N 46 12

IT3120046

Prati di Monte

*

5,99

E 11 14

N 46 13

IT3120047

Paluda La Lot

*

6,62

E 11 16

N 46 14

IT3120048

Laghetto di Vedes

*

8,26

E 11 16

N 46 14

IT3120049

Lona – Lases

25

E 11 13

N 46 8

IT3120050

Torbiera delle Viote

*

20

E 11 2

N 46 1

IT3120051

Stagni della Vela – Soprasasso

*

87

E 11 5

N 46 5

IT3120052

Doss Trento

*

16

E 11 6

N 46 4

IT3120053

Foci dell'Avisio

*

133

E 11 4

N 46 8

IT3120054

La Rupe

*

45

E 11 5

N 46 11

IT3120055

Lago di Toblino

*

170

E 10 58

N 46 3

IT3120056

Palu' Longia

*

10

E 11 5

N 46 28

IT3120057

Palu' Tremole

*

4

E 11 4

N 46 28

IT3120058

Torbiere di Monte Sous

*

97

E 11 3

N 46 30

IT3120059

Palu' di Tuenno

*

5,56

E 11 1

N 46 20

IT3120060

Forra di S. Giustina

*

24

E 11 3

N 46 20

IT3120061

La Rocchetta

*

89

E 11 3

N 46 14

IT3120062

Malga Flavona

*

215

E 10 56

N 46 14

IT3120063

Lago di Tovel

*

107

E 10 57

N 46 15

IT3120064

Torbiera del Tonale

*

62

E 10 35

N 46 15

IT3120065

Lago D'Idro

*

14

E 10 32

N 45 48

IT3120066

Palu' di Boniprati

*

11

E 10 36

N 45 55

IT3120067

Paludi di Malga Clevet

*

103

E 10 32

N 45 55

IT3120068

Fiave'

137

E 10 49

N 45 59

IT3120069

Torbiera Lomasona

*

26

E 10 51

N 45 59

IT3120070

Pian Degli Uccelli

*

185

E 10 48

N 46 13

IT3120071

Paludi del Dosson

*

122

E 10 50

N 46 15

IT3120072

Paludi di Bocenago

*

14

E 10 50

N 46 15

IT3120073

Paludi di Dare'

*

95

E 10 51

N 46 16

IT3120074

Marocche di Dro

*

251

E 10 56

N 45 59

IT3120075

Monte Brione

*

66

E 10 52

N 45 53

IT3120076

Lago D'Ampola

*

24

E 10 39

N 45 52

IT3120077

Palu' di Borghetto

*

7,93

E 10 55

N 45 41

IT3120078

Torbiera Echen

8,33

E 11 11

N 45 54

IT3120079

Lago di Loppio

*

113

E 10 55

N 45 51

IT3120080

Laghetti di Marco

*

36

E 11 0

N 45 51

IT3120081

Pra dall'Albi – Cei

*

117

E 11 1

N 45 57

IT3120082

Taio di Nomi

*

5,29

E 11 4

N 45 55

IT3120083

Muga Bianca

*

111

E 11 9

N 45 50

IT3120084

Roncon

2,91

E 11 37

N 46 24

IT3120085

Il Laghetto

*

6,7

E 11 23

N 46 0

IT3120086

Servis

*

324

E 11 4

N 45 56

IT3120087

Laghi e abisso di Lamar

*

25

E 11 3

N 46 7

IT3120088

Palu' di Monte Rovere

16

E 11 17

N 45 57

IT3120089

Montepiano – Palu' di Fornace

*

33

E 11 11

N 46 7

IT3120090

Monte Calvo

*

1,19

E 11 15

N 46 6

IT3120091

Albere' di Tenna

*

6,82

E 11 15

N 46 1

IT3120092

Passo del Broccon

*

345

E 11 40

N 46 7

IT3120093

Crinale Pichea – Rocchetta

*

1 009

E 10 46

N 45 54

IT3120094

Alpe di Storo e Bondone

*

759

E 10 36

N 45 48

IT3120095

Bocca D'ardole – Corno della Paura

*

178

E 10 56

N 45 45

IT3120096

Bocca di Caset

*

50

E 10 41

N 45 51

IT3120097

Catena di Lagorai

*

2 855

E 11 32

N 46 13

IT3120098

Monti Lessini Nord

*

792

E 11 4

N 45 42

IT3120099

Piccole Dolomiti

*

1 229

E 11 7

N 45 44

IT3120100

Pasubio

*

1 836

E 11 10

N 45 48

IT3120101

Condino

*

72

E 10 36

N 45 53

IT3120102

Lago di Santa Colomba

*

5,97

E 11 10

N 46 7

IT3120103

Monte Baldo di Brentonico

*

2 061

E 10 54

N 45 48

IT3120104

Monte Baldo – Cima Valdritta

*

456

E 10 51

N 45 44

IT3120105

Burrone di Ravina

*

527

E 11 4

N 46 2

IT3120106

Nodo del Latemar

*

1 862

E 11 35

N 46 22

IT3120107

Val Cadino

*

1 110

E 11 24

N 46 13

IT3120108

Val San Nicolò

*

715

E 11 47

N 46 25

IT3120109

Valle Flanginech

*

81

E 10 47

N 46 9

IT3120110

Terlago

*

109

E 11 3

N 46 5

IT3120111

Manzano

*

100

E 10 57

N 45 52

IT3120112

Arnago

*

157

E 10 54

N 46 22

IT3120113

Molina – Castello

*

49

E 11 26

N 46 16

IT3120114

Monte Zugna

*

1 696

E 11 2

N 45 50

IT3120115

Monte Brento

*

254

E 10 54

N 45 59

IT3120116

Monte Malachin

*

160

E 11 7

N 46 16

IT3120117

Ontaneta di Croviana

*

23

E 10 54

N 46 20

IT3120118

Lago (Val di Fiemme)

*

12

E 11 31

N 46 17

IT3120119

Val Duron

*

761

E 11 40

N 46 29

IT3120120

Bassa Valle del Chiese

*

20

E 10 33

N 45 49

IT3120121

Carbonare

*

12

E 11 13

N 45 56

IT3120122

Gocciadoro

*

19

E 11 8

N 46 3

IT3120123

Assizzi – Vignola

*

88

E 11 15

N 46 2

IT3120124

Torcegno

*

50

E 11 26

N 46 4

IT3120125

Zaccon

*

371

E 11 25

N 46 2

IT3120126

Val Noana

*

730

E 11 51

N 46 7

IT3120127

Monti Tremalzo e Tombea

*

5 537

E 10 38

N 45 50

IT3120128

Alta Val Stava

*

1 775

E 11 32

N 46 18

IT3120129

Ghiacciaio Marmolada

463

E 11 51

N 46 26

IT3120130

Il Colo

0,29

E 11 36

N 46 5

IT3120131

Grotta Uvada

1,16

E 11 39

N 46 6

IT3120132

Grotta di Ernesto

1,06

E 11 39

N 45 58

IT3120133

Grotta di Collalto

0,6

5

E 10 53

N 46 5

IT3120134

Grotta del Calgeron

0,92

5

E 11 37

N 46 0

IT3120135

Grotta della Bigonda

1,23

22

E 11 35

N 46 1

IT3120136

Bus della Spia

0,66

1

E 11 1

N 46 13

IT3120137

Bus del Diaol

1,04

1

E 10 54

N 45 56

IT3120138

Grotta Cesare Battisti

0,45

2

E 11 2

N 46 8

IT3120139

Grotta di Costalta

0,54

1

E 11 22

N 45 59

IT3120140

Grotta del Vallon

0,3

1

E 10 51

N 46 8

IT3120141

Grotta della Lovara

0,95

1

E 11 3

N 46 13

IT3120142

Val Campelle

*

1 136

E 11 30

N 46 7

IT3120143

Valle del Vanoi

*

3 247

E 11 38

N 46 11

IT3120144

Valle del Verdes

*

2 186

E 11 9

N 46 20

IT3120145

Monte Rema'

*

237

E 10 31

N 45 56

IT3120146

Laghetto delle Regole

*

21

E 11 6

N 46 28

IT3120147

Monti Lessini Ovest

*

1 028

E 10 56

N 45 41

IT3120149

Monte Ghello

*

147

E 11 3

N 45 54

IT3120150

Talpina – Brentonico

*

245

E 10 59

N 45 49

IT3120152

Tione – Villa Rendena

*

185

E 10 42

N 46 2

IT3120154

Le Sole

*

10

E 10 41

N 46 1

IT3120156

Adige

*

14

E 11 1

N 45 47

IT3210002

Monti Lessini: Cascate di Molina

*

233

14

E 10 54

N 45 36

IT3210004

Monte Luppia e P.ta San Vigilio

1 037

29

E 10 42

N 45 37

IT3210006

Monti Lessini: Ponte di Veja, Vaio della Marciora

171

12

E 10 58

N 45 37

IT3210007

Monte Baldo: Val dei Mulini, Senge di Marciaga, Rocca di Garda

*

676

21

E 10 43

N 45 34

IT3210021

Monte Pastello

*

1 750

24

E 10 51

N 45 34

IT3210039

Monte Baldo Ovest

*

6 510

67

E 10 49

N 45 44

IT3210040

Monti Lessini – Pasubio – Piccole Dolomiti Vicentine

*

13 872

179

E 11 12

N 45 44

IT3210041

Monte Baldo Est

*

2 762

57

E 10 52

N 45 39

IT3210043

Fiume Adige tra Belluno Veronese e Verona Ovest

*

476

95

E 10 52

N 45 33

IT3220002

Granezza

1 303

17

E 11 32

N 45 49

IT3220007

Fiume Brenta dal confine trentino a Cismon del Grappa

*

1 680

64

E 11 39

N 45 52

IT3220036

Altopiano dei Sette Comuni

*

14 988

87

E 11 28

N 45 57

IT3230003

Gruppo del Sella

*

449

11

E 11 50

N 46 30

IT3230005

Gruppo Marmolada

*

1 305

20

E 11 52

N 46 25

IT3230006

Val Visdende – Monte Peralba – Quaterna'

*

14 165

73

E 12 35

N 46 37

IT3230017

Monte Pelmo – Mondeval – Formin

*

11 065

89

E 12 7

N 46 27

IT3230019

Lago di Misurina

75

5

E 12 15

N 46 35

IT3230022

Massiccio del Grappa

*

22 473

142

E 11 48

N 45 53

IT3230025

Gruppo del Visentin: M. Faverghera – M. Cor

*

1 562

24

E 12 18

N 46 3

IT3230026

Passo di San Boldo

*

38

3

E 12 10

N 46 0

IT3230027

Monte Dolada Versante S.E.

*

659

13

E 12 20

N 46 11

IT3230031

Val Tovanella Bosconero

*

8 845

53

E 12 17

N 46 20

IT3230035

Valli del Cismon – Vanoi: Monte Coppolo

*

2 845

29

E 11 43

N 46 4

IT3230042

Torbiera di Lipoi

*

65

5

E 11 57

N 46 2

IT3230043

Pale di San Martino: Focobon, Pape-San Lucano, Agner Croda Granda

*

10 909

66

E 11 54

N 46 18

IT3230044

Fontane di Nogare'

212

9

E 12 14

N 46 9

IT3230045

Torbiera di Antole

*

25

3

E 12 10

N 46 8

IT3230047

Lago di Santa Croce

*

788

14

E 12 20

N 46 6

IT3230060

Torbiere di Danta

*

205

11

E 12 29

N 46 33

IT3230063

Torbiere di Lac Torond

*

38

3

E 11 59

N 46 14

IT3230067

Aree palustri di Melere – Monte Gal e boschi di Col d'Ongia

*

111

8

E 12 12

N 46 2

IT3230068

Valpiana – Valmorel (Aree palustri)

126

6

E 12 13

N 46 4

IT3230071

Dolomiti di Ampezzo

*

11 362

77

E 12 6

N 46 35

IT3230077

Foresta del Cansiglio

*

5 060

44

E 12 24

N 46 4

IT3230078

Gruppo del Popera – Dolomiti di Auronzo e di Val Comelico

*

8 924

73

E 12 23

N 46 36

IT3230080

Val Talagona – Gruppo Monte Cridola – Monte Duranno

*

12 252

68

E 12 25

N 46 23

IT3230081

Gruppo Antelao – Marmarole – Sorapis

*

17 069

74

E 12 17

N 46 30

IT3230083

Dolomiti Feltrine e Bellunesi

*

31 383

178

E 12 3

N 46 11

IT3230084

Civetta – Cime di San Sebastiano

*

6 597

68

E 12 4

N 46 20

IT3230085

Comelico – Bosco della Digola – Brentoni – Tudaio

*

12 085

89

E 12 35

N 46 31

IT3230088

Fiume Piave dai Maserot alle grave di Pederobba

*

3 236

121

E 12 1

N 46 2

IT3240003

Monte Cesen

*

3 697

32

E 12 0

N 45 57

IT3310001

Dolomiti Friulane

*

36 740

E 12 32

N 46 19

IT3310002

Val Colvera di Jof

*

396

E 12 40

N 46 12

IT3310003

Monte Ciaurlec e Forra del Torrente Cosa

*

875

E 12 52

N 46 14

IT3310004

Forra del Torrente Cellina

*

289

E 12 36

N 46 11

IT3310006

Foresta del Cansiglio

*

2 713

E 12 26

N 46 3

IT3320001

Gruppo del Monte Coglians

*

5 405

E 12 48

N 46 37

IT3320002

Monti Dimon e Paularo

*

702

E 13 4

N 46 33

IT3320003

Creta di Aip e Sella di Lanza

*

3 894

E 13 10

N 46 33

IT3320004

Monte Auernig e Monte Corona

*

465

E 13 20

N 46 33

IT3320005

Valloni di Rio Bianco e di Malborghetto

*

4 662

E 13 24

N 46 32

IT3320006

Conca di Fusine

*

3 598

E 13 39

N 46 28

IT3320007

Monti Bivera e Clapsavon

*

1 832

E 12 37

N 46 26

IT3320008

Col Gentile

*

1 038

E 12 48

N 46 27

IT3320009

Zuc Dal Bor

*

1 415

E 13 14

N 46 27

IT3320010

Jof di Montasio e Jof Fuart

*

7 999

E 13 29

N 46 25

IT3320011

Monti Verzegnis e Valcalda

*

2 406

E 12 51

N 46 21

IT3320012

Prealpi Giulie Settentrionali

*

9 592

E 13 13

N 46 21

IT3320013

Lago Minisini e Rivoli Bianchi

*

402

E 13 8

N 46 18

IT3320014

Torrente Lerada

*

365

E 13 23

N 46 12

IT3320015

Valle del Medio Tagliamento

*

3 580

E 13 2

N 46 14

IT3320016

Forra del Cornappo

*

299

E 13 17

N 46 14

IT3320017

Rio Bianco di Taipana e Gran Monte

*

1 721

E 13 20

N 46 16

IT3320018

Forra del Pradolino e Monte Mia

*

1 010

E 13 27

N 46 12

IT3320019

Monte Matajur

*

213

E 13 33

N 46 11

IT6020002

Lago Secco e Agro Nero

*

135

E 13 19

N 42 42

IT6020025

Monti della Laga (Area Sommitale)

*

2 424

E 13 22

N 42 38

IT6050017

Pendici di Colle Nero

*

132

E 13 51

N 41 43

IT6050018

Cime del Massiccio della Meta

*

2 541

E 13 57

N 41 39

IT6050020

Val Canneto

*

990

E 13 54

N 41 41

IT7110099

Gole del Sagittario

*

1 349

E 13 48

N 41 57

IT7110100

Monte Genzana

*

5 805

E 13 54

N 41 57

IT7110101

Lago di Scanno ed Emissari

103

E 13 51

N 41 55

IT7110202

Gran Sasso

*

33 995

E 13 37

N 42 26

IT7110204

Maiella Sud Ovest

*

6 276

E 14 0

N 41 57

IT7110205

Parco Nazionale d'Abruzzo

*

58 880

E 13 41

N 41 51

IT7120201

Monti della Laga e Lago di Campotosto

*

15 816

E 13 25

N 42 40

IT7140043

Monti Pizi – Monte Secine

*

4 195

E 14 10

N 41 54

IT7140203

Maiella

*

36 119

E 14 32

N 42 5

PLC120001

Tatry

*

21 069,7

E 19 57

N 49 16

PLC180001

Bieszczady

*

107 317,9

E 22 23

N 49 12

PLH120001

Babia Góra

*

3 442,4

E 19 32

N 49 35

PLH120002

Czarna Orawa

*

37,1

E 19 42

N 49 30

PLH120009

Kostrza

*

38,6

E 20 23

N 49 47

PLH120012

Na Policy

*

72,6

E 19 37

N 49 37

PLH120013

Pieniny

*

2 346

E 20 23

N 49 25

PLH120016

Torfowiska Orawsko-Nowotarskie

*

7 363,4

E 19 45

N 49 26

PLH120018

Ostoja Gorczańska

*

18 445

E 20 9

N 49 34

PLH120019

Ostoja Popradzka

*

59 371,7

E 20 47

N 49 25

PLH120020

Ostoje Nietoperzy Okolic Bukowca

16,1

E 20 50

N 49 45

PLH180001

Ostoja Magurska

*

19 450,9

E 21 26

N 49 29

PLH240001

Cieszyńskie Źródła Tufowe

*

268,9

E 18 42

N 49 46

PLH240005

Beskid Śląski

*

27 370

E 18 56

N 49 41

PLH240006

Beskid Żywiecki

*

35 637,1

E 19 14

N 49 32

PLH240007

Kościół w Radziechowach

0,1

E 19 12

N 49 64

PLH240008

Kościół w Górkach Wielkich

0,1

E 18 51

N 49 46

SE0620001

Långfjället-Städjan-Nipfjället

*

93 903,9

E 12 37

N 62 4

SE0620002

Vedungsfjällen

*

19 411,4

E 13 12

N 61 54

SE0620003

Fjätälven och Västvallen i Storfjäten

*

299,2

E 13 5

N 61 52

SE0620005

Storån-Österdalälven

820,2

E 12 40

N 61 54

SE0620009

Drevfjällen

*

33 208

E 12 22

N 61 42

SE0620015

Fulufjället

*

40 780,6

E 12 42

N 61 32

SE0620024

Skarsåsfjället

*

2 297

E 12 53

N 61 20

SE0620220

Storbron

*

249,2

E 12 51

N 61 23

SE0620266

Lillfjäten

*

422,9

E 12 57

N 62 0

SE0720029

Sånfjället

*

11 292,4

E 13 33

N 62 17

SE0720033

Rogen

*

49 076,4

E 12 28

N 62 21

SE0720084

Vålådalen

*

120 435,8

E 12 55

N 63 8

SE0720160

Oldflån-Ansätten

*

25 951,5

E 13 47

N 63 51

SE0720164

Skäckerfjällen

*

46 303,9

E 12 39

N 63 50

SE0720171

Svenskådalen

*

24 673,3

E 13 23

N 63 58

SE0720182

Saxvattnet

*

5 378,4

E 15 11

N 64 38

SE0720183

Frostvikenfjällen

*

85 422,7

E 14 40

N 64 38

SE0720185

Bjurälven-Korallgrottan

*

4 896,2

E 14 6

N 64 54

SE0720186

Grubbdalen

*

2 107,2

E 13 45

N 64 2

SE0720199

Gråberget-Hotagsfjällen

*

113 435,2

E 14 35

N 64 9

SE0720200

Henvålen-Aloppan

*

17 583,8

E 13 23

N 62 41

SE0720203

Hällingsåfallet

*

16,2

E 14 23

N 64 21

SE0720206

Tännforsen

*

9,4

E 12 44

N 63 26

SE0720209

Håckervålen

*

637,2

E 13 33

N 63 9

SE0720212

Bastudalen

*

2 837,5

E 13 51

N 63 5

SE0720213

Marntallsåsen

*

4 058

E 13 58

N 62 56

SE0720214

Arådalen

*

1 131,5

E 13 37

N 62 53

SE0720218

Brovallvålen

*

4 022

E 13 15

N 62 19

SE0720220

Storåsen

*

1 054,8

E 13 22

N 62 20

SE0720223

Hamrafjället

*

676,2

E 12 16

N 62 34

SE0720250

Skrapavattnet

*

30,6

E 14 25

N 63 51

SE0720259

Trappåsen

160,6

E 12 26

N 62 40

SE0720260

Kilbergsdalen

*

2,3

E 13 58

N 62 23

SE0720262

Svallmyren

*

213,9

E 12 32

N 62 35

SE0720263

Lill-Rånddalen

*

52,5

E 13 18

N 62 15

SE0720264

Lerdalsälven-Tvärlidån

*

70,5

E 13 56

N 64 44

SE0720265

Vallån Frostviken

*

186,9

E 14 0

N 64 45

SE0720268

Sälgåsen

*

10,9

E 14 21

N 64 27

SE0720269

Sörhållan

*

2,8

E 13 19

N 62 14

SE0720273

Bågavattnet

26,1

E 14 17

N 64 5

SE0720274

Sandåsvallen

*

16,7

E 12 22

N 62 32

SE0720276

Lillåsvallen Ramundberget

*

10,1

E 12 24

N 62 40

SE0720277

Klinken

*

329,8

E 12 17

N 62 43

SE0720279

Styggdalen-Vargån

*

328,7

E 12 15

N 63 38

SE0720280

Rosselberget

*

49

E 12 42

N 62 28

SE0720281

Stor-Mittåkläppen

*

1 091,7

E 12 27

N 62 44

SE0720282

Ånnsjön

*

8 960,5

E 12 30

N 63 16

SE0720283

Gröndalen Frostviken

*

28,8

E 14 5

N 64 47

SE0720284

Jormön

198,8

E 14 0

N 64 42

SE0720285

Ljungan; Uppströms Storsjön

165,1

E 12 44

N 62 53

SE0720286

Åreälven

6 492,9

E 12 48

N 63 27

SE0720287

Storån (Ammerån alpin)

81,7

E 14 51

N 63 56

SE0720288

Dammån-Storån

200,7

E 14 1

N 63 7

SE0720289

Toskströmmen (Hårkan alpin)

4 016,9

E 14 12

N 64 1

SE0720291

Ljusnan (Hede-Svegsjön)

1 938,7

E 13 49

N 62 16

SE0720292

Kölån (Österdalälven)

256,1

E 12 56

N 62 9

SE0720296

Stikkenjukke (Saxån)

82,7

E 14 22

N 65 5

SE0720300

Fiskhusberget

*

590,8

E 13 35

N 63 15

SE0720305

Kullflon-Nyflon

*

3 646,3

E 14 56

N 63 58

SE0720355

Flon, Bruksvallarna

*

39,5

E 12 29

N 62 36

SE0720356

Jöns-Erskölen

2,4

E 14 7

N 62 26

SE0720359

Ammerån

4 096,5

E 15 27

N 63 30

SE0720361

Hårkan

5 745,7

E 14 44

N 63 37

SE0720369

Sölvbacka strömmar

43,9

E 13 19

N 62 47

SE0720371

Hökvattsån

25,5

E 14 53

N 63 51

SE0720401

Storsundet Laxviken

17,9

E 14 40

N 63 49

SE0720409

Läskvattsån

3,3

E 14 43

N 63 56

SE0720423

Berntbygget

5,6

E 14 24

N 63 50

SE0720424

Skrapavattsbäcken

*

16,4

E 14 26

N 63 52

SE0720428

Höjden Botelnäset

*

169,5

E 14 20

N 63 54

SE0720442

Myhrbodarna

4,1

E 14 14

N 64 5

SE0720447

Holmvallen

4,5

E 12 31

N 62 43

SE0720448

Brynndammen

12,3

E 13 46

N 62 31

SE0720449

Väster-Dalsvallen

2,4

E 12 25

N 63 13

SE0720452

Tångeråsen; Backen

4,4

E 13 48

N 63 34

SE0720453

Tångeråsen; Vallarna

3,6

E 13 48

N 63 33

SE0720456

Oppidala Ramundberget

1,3

E 12 20

N 62 43

SE0720464

Ramundberget sydost 1

2,4

E 12 24

N 62 41

SE0720465

Ramundberget sydost 3

3,2

E 12 24

N 62 42

SE0810054

Blaikfjället

*

34 150,4

E 16 7

N 64 35

SE0810057

Gitsfjället

*

40 158,2

E 15 31

N 64 50

SE0810058

Ryptjärnberget

*

75

E 15 48

N 64 50

SE0810059

Marsfjället

*

86 067,2

E 15 38

N 65 6

SE0810060

Skalmodal

*

303,7

E 14 33

N 65 26

SE0810080

Vindelfjällen

*

555 103,4

E 15 50

N 65 53

SE0810347

Rödingsjö

*

6 383,2

E 15 10

N 64 47

SE0810350

Kalvtjärnarna

*

879,3

E 15 19

N 64 43

SE0810355

Brattiken

*

777,3

E 15 55

N 65 25

SE0810366

Rapstenjaure

162

E 14 42

N 65 5

SE0810367

Guorte, Joesjö

478,4

E 14 33

N 65 39

SE0810374

Dikasjön

4,8

E 15 54

N 65 13

SE0810377

Vilasund-Strimasund

16,6

E 14 54

N 66 2

SE0810385

Rövattsliden

33,5

E 15 6

N 65 42

SE0810386

Guortabäcken

4,4

E 15 6

N 65 20

SE0810394

Vardo- Laster- och Fjällfjällen

*

106 154,2

E 14 40

N 65 16

SE0810395

Virisens vattensystem

3 684,4

E 14 54

N 65 26

SE0810396

Daune

*

12 063,7

E 15 11

N 65 15

SE0810397

Södra Gardfjället

*

37 116,4

E 15 37

N 65 19

SE0810398

Norra Borgafjäll

*

13 059,9

E 15 0

N 64 53

SE0810399

Vojmsjölandet

*

4 872,6

E 16 19

N 64 58

SE0810435

Vindelälven

33 144,8

E 17 27

N 65 38

SE0810439

Satsfjället

*

11 862,4

E 15 10

N 64 58

SE0810443

Ammarnäsdeltat

277,6

E 16 13

N 65 57

SE0810482

Brånaviktjärnen

0,37

E 15 59

N 65 28

SE0810485

Rauksvajja

*

59,9

E 15 45

N 65 38

SE0810488

Skansnäsån

287,2

E 16 2

N 65 15

SE0810513

Njakafjäll

*

6 276,7

E 15 38

N 64 57

SE0820056

Laisdalens fjällurskog

*

72 705,4

E 16 53

N 66 1

SE0820057

Märkberget

*

288,9

E 16 52

N 66 14

SE0820061

Veddek 1

*

6 090,2

E 17 19

N 65 58

SE0820120

Pieljekaise

*

15 467,2

E 16 47

N 66 21

SE0820123

Hornavan-Sädvajaure fjällurskog

*

80 897

E 17 5

N 66 26

SE0820124

Tjeggelvas

*

32 939

E 17 45

N 66 31

SE0820125

Ramanj

*

4 664

E 17 35

N 66 39

SE0820130

Udtja

*

146 476,9

E 19 10

N 66 22

SE0820137

Såkkevarats

*

7 192,7

E 19 30

N 66 29

SE0820154

Kallovaratjeh

*

2 224,8

E 16 46

N 67 6

SE0820156

Pärlälvens fjällurskog

*

115 733,1

E 18 0

N 66 49

SE0820163

Kvikkjokk-Kabla fjällurskog

*

49 196,5

E 17 56

N 67 0

SE0820167

Muddus

*

49 718,3

E 20 10

N 66 54

SE0820185

Sarek

*

198 658

E 17 41

N 67 17

SE0820186

Ultevis fjällurskog

*

117 268,1

E 19 9

N 67 7

SE0820193

Stubba

*

33 411,2

E 20 3

N 67 5

SE0820201

Padjelanta

*

200 234

E 16 39

N 67 25

SE0820202

Stora Sjöfallet

*

128 056,4

E 17 34

N 67 35

SE0820204

Kaitum fjällurskog

*

90 068,9

E 20 21

N 67 38

SE0820209

Lina fjällurskog

*

98 065,1

E 20 29

N 67 21

SE0820216

Sjaunja

*

281 463,9

E 18 52

N 67 27

SE0820234

Stordalen

*

1 135,6

E 19 1

N 68 21

SE0820243

Rautas, delar

*

81 650,4

E 19 54

N 68 1

SE0820244

Sautusvaara

*

1 833,4

E 20 50

N 67 53

SE0820261

Abisko

*

7 725,1

E 18 40

N 68 19

SE0820275

Alajaure

*

17 021,3

E 20 10

N 68 7

SE0820282

Torneträsk-Soppero fjällurskog

*

337 111,4

E 20 56

N 68 5

SE0820284

Vadvetjåkka

*

2 696,6

E 18 26

N 68 32

SE0820287

Pessinki fjällurskog

*

97 246

E 22 45

N 68 2

SE0820293

Norra Torneträsk

*

45 626,4

E 19 6

N 68 26

SE0820294

Yraft

*

717,1

E 16 34

N 66 17

SE0820295

Laidauredeltat

*

1 918,6

E 18 12

N 67 8

SE0820334

Sulitelma

61 815,3

E 16 28

N 67 1

SE0820402

Aktse

2,1

E 18 18

N 67 8

SE0820430

Torne och Kalix älvsystem

175 377

E 21 18

N 67 27

SE0820431

Råneälven

15 543

E 21 17

N 66 28

SE0820434

Piteälven

52 942

E 18 44

N 66 18

SE0820472

Ratejokk

3,6

E 19 33

N 67 48

SE0820619

Tavvavuoma

*

53 966,4

E 20 41

N 68 29

SE0820620

Pältsa

*

24 980,7

E 20 25

N 68 59

SE0820621

Låktatjåkka

7 582,3

E 18 26

N 68 23

SE0820623

Nissuntjårro

25 781,5

E 18 51

N 68 14

SE0820722

Jelka-Rimakåbbå

*

37 694,4

E 19 39

N 66 56

SE0820737

Laisälven

11 071,7

E 17 11

N 65 57

SI3000001

Cvelbar – skalovje

4,543

E 14 50

N 46 27

SI3000002

Obistove skale

12,99

E 14 50

N 46 28

SI3000005

Mateča voda in Bistrica

*

193,241

E 14 34

N 45 46

SI3000006

Ježevec

213,614

E 15 3

N 46 29

SI3000012

Kremžarjev potok izvir – izliv v Barbaro

*

3,132

E 15 8

N 46 31

SI3000013

Vrzdenec

*

132,725

E 14 16

N 46 1

SI3000014

Butajnova

*

257,695

E 14 14

N 46 2

SI3000015

Medvedje Brdo

*

188,995

E 14 8

N 45 57

SI3000016

Zaplana

*

216,278

E 14 14

N 45 58

SI3000017

Ligojna

*

139,73

E 14 18

N 45 59

SI3000018

Jereka

71,14

E 13 57

N 46 17

SI3000019

Nemški Rovt

124,078

E 13 59

N 46 16

SI3000020

Cerkno – Zakriž

*

567,765

E 13 59

N 46 8

SI3000021

Podreber – Dvor

291,904

E 14 20

N 46 3

SI3000022

Briše

97,071

E 14 17

N 46 3

SI3000023

Otalež – Lazec

*

518,942

E 13 59

N 46 4

SI3000024

Avče

24,923

E 13 41

N 46 6

SI3000026

Ribniška dolina

*

431,442

E 14 43

N 45 43

SI3000027

Lipovšček

3,461

E 13 48

N 46 12

SI3000028

Suhadolnica Suhi dol – sotočje z Martiževim grabnom

*

5,779

E 15 3

N 46 27

SI3000030

Žerjav – Dolina smrti

79,026

E 14 52

N 46 28

SI3000031

Pod Bučnico – melišča

*

4,066

E 13 45

N 46 10

SI3000032

Pri Modreju – melišča

*

11,041

E 13 45

N 46 9

SI3000033

Pod Mijo – melišča

*

28,864

E 13 30

N 46 14

SI3000034

Banjščice – travišča

1 174,892

E 13 42

N 46 2

SI3000038

Smrekovško pogorje

*

86,974

E 14 54

N 46 25

SI3000042

Jezerc pri Logatcu

0,325

E 14 13

N 45 56

SI3000043

Stahovica – melišča

*

7,369

E 14 36

N 46 16

SI3000044

Bohinjska Bela – melišča

*

72,086

E 14 3

N 46 18

SI3000045

Bohinjska Bela – skalovje

3,626

E 14 3

N 46 20

SI3000065

Gorska grapa

3,053

E 13 52

N 46 11

SI3000066

Huda grapa

1,748

E 13 54

N 46 11

SI3000067

Savinja – Letuš

225,005

E 15 3

N 46 17

SI3000070

Pikrnica – Selčnica

*

24,529

E 15 1

N 46 30

SI3000077

Kendove robe

69,038

E 14 0

N 46 2

SI3000078

Jelenk

61,219

E 13 59

N 46 3

SI3000081

Jama v Globinah

13,716

E 14 3

N 46 2

SI3000082

Ukovnik

48,482

E 14 1

N 46 3

SI3000084

Jama pod Lešetnico

47,714

E 14 4

N 45 59

SI3000087

Zelenci

54,55

E 13 44

N 46 29

SI3000090

Pesjakov buden

62,979

E 14 3

N 46 22

SI3000095

Tinetova jama

5,863

E 14 57

N 46 17

SI3000098

Mesarska lopa

21,337

E 14 54

N 46 22

SI3000102

Ledina na Jelovici

*

23,202

E 14 6

N 46 15

SI3000103

Blato na Jelovici

*

29,403

E 14 5

N 46 17

SI3000107

Breznica

53,335

E 14 9

N 46 23

SI3000108

Raduha

*

1 622,504

E 14 45

N 46 24

SI3000110

Ratitovec

*

2 469,147

E 14 4

N 46 13

SI3000111

Savinja pri Šentjanžu

*

141,637

E 14 55

N 46 18

SI3000119

Porezen

*

847,472

E 13 58

N 46 11

SI3000122

Tošč

*

331,39

E 14 19

N 46 5

SI3000123

Divja jama nad Plavmi

47,08

E 13 34

N 46 3

SI3000124

Krasnica

76,684

E 13 49

N 46 7

SI3000126

Nanoščica

*

668,745

E 14 11

N 45 46

SI3000127

Mali vrh nad Grahovim ob Bači

6,053

E 13 52

N 46 9

SI3000128

Znojile

10,191

E 13 55

N 46 11

SI3000129

Rinža

*

235,109

E 14 50

N 45 39

SI3000132

Peca

*

385,328

E 14 46

N 46 29

SI3000133

Radovna most v Sr. Radovni – jez HE Vintgar

46,287

E 14 5

N 46 23

SI3000136

Votla peč

12,508

E 14 58

N 46 32

SI3000140

Šentanelska reka (Mežica)

*

100,28

E 14 52

N 46 35

SI3000145

Zasip

*

96,442

E 14 7

N 46 23

SI3000151

Kozje stene pri Slivnici

19,646

E 14 25

N 45 47

SI3000158

Babja luknja

32,992

E 14 23

N 46 8

SI3000161

Studenec izvir – izliv v Kanomljico

2,237

E 13 54

N 46 2

SI3000166

Razbor

*

1 467,236

E 15 1

N 46 28

SI3000167

Nadiža s pritoki

135,34

E 13 27

N 46 14

SI3000172

Zgornja Drava s pritoki

*

5 949,097

E 15 20

N 46 35

SI3000173

Bloščica

*

784,711

E 14 31

N 45 47

SI3000180

Rodine

103,171

E 14 10

N 46 22

SI3000182

Velka s Slivniškim potokom in Lahinski potok

*

21,657

E 15 20

N 46 32

SI3000189

Žejna dolina

*

54,71

E 14 9

N 45 57

SI3000196

Breginjski Stol

*

1 574,498

E 13 28

N 46 16

SI3000199

Dolenja vas pri Ribnici

12,538

E 14 46

N 45 42

SI3000209

Jama pod Smogodnico

40,808

E 13 44

N 46 8

SI3000211

Jama na Pucovem kuclu

46,577

E 14 8

N 46 0

SI3000216

Barbarski potok s pritoki

*

19,324

E 15 6

N 46 30

SI3000224

Huda luknja

3 014,799

E 15 10

N 46 24

SI3000230

Idrijca s pritoki

258,299

E 13 56

N 46 6

SI3000231

Javorniki – Snežnik

*

43 821,47

E 14 22

N 45 38

SI3000232

Notranjski trikotnik

*

15 201,701

E 14 13

N 45 48

SI3000235

Olševa – borovja

*

128,916

E 14 39

N 46 25

SI3000236

Kobariško blato

58,757

E 13 32

N 46 14

SI3000253

Julijske Alpe

*

74 158,91

E 13 42

N 46 20

SI3000254

Soča z Volarjo

*

1 399,456

E 13 36

N 46 13

SI3000255

Trnovski gozd – Nanos

*

52 636,488

E 14 0

N 45 55

SI3000256

Krimsko hribovje – Menišija

*

20 107,188

E 14 24

N 45 53

SI3000259

Bohinjska Bistrica

*

650,142

E 13 56

N 46 16

SI3000261

Menina

*

4 165,303

E 14 48

N 46 15

SI3000263

Kočevsko

*

106 341,567

E 14 51

N 45 36

SI3000264

Kamniško – Savinjske Alpe

*

14 519,39

E 14 36

N 46 20

SI3000270

Pohorje

*

26 826,288

E 15 23

N 46 28

SI3000271

Ljubljansko barje

*

12 666,086

E 14 21

N 45 58

SI3000277

Podbrdo – skalovje

2,243

E 13 57

N 46 12

SI3000278

Pokljuška barja

*

871,697

E 13 58

N 46 20

SI3000281

Vrhe – povirno barje

6,296

E 15 2

N 46 29

SI3000285

Karavanke

*

23 066,29

E 14 14

N 46 23

SKUEV0001

Tri peniažky

*

141,952

E 20 13

N 48 37

SKUEV0002

Lúky pod Ukorovou

12,432

E 20 7

N 48 41

SKUEV0003

Rieka Rimava

4,068

E 19 56

N 48 40

SKUEV0005

Drieňová

*

21,011

E 21 59

N 48 55

SKUEV0008

Repiská

*

61,286

E 19 21

N 48 38

SKUEV0009

Koryto

*

26,115

E 19 27

N 48 37

SKUEV0011

Potok Svetlica

1,933

E 22 3

N 49 11

SKUEV0013

Stráž

19,821

E 18 32

N 48 33

SKUEV0014

Lázky

*

45,245

E 22 3

N 49 10

SKUEV0015

Dolná Bukovina

*

292,781

E 18 56

N 48 23

SKUEV0016

Košariská

*

10,002

E 21 57

N 49 14

SKUEV0018

Lúka pod cintorínom

4,676

E 20 6

N 48 41

SKUEV0021

Vinište

*

5,803

E 18 3

N 48 38

SKUEV0023

Tomov štál

*

1,534

E 18 34

N 48 32

SKUEV0024

Hradná dolina

*

14,245

E 18 1

N 48 36

SKUEV0025

Vihorlat

*

296,692

E 22 7

N 48 53

SKUEV0035

Čebovská lesostep

*

212,969

E 19 13

N 48 11

SKUEV0036

Rieka Litava

*

2 964,212

E 19 5

N 48 13

SKUEV0039

Bačkovské poniklece

11,66

E 21 37

N 48 45

SKUEV0043

Kamenná

*

836,553

E 21 52

N 49 16

SKUEV0044

Badínsky prales

*

153,456

E 19 3

N 48 41

SKUEV0045

Kopa

*

90,814

E 19 27

N 48 36

SKUEV0046

Javorinka

*

43,293

E 19 29

N 48 36

SKUEV0047

Dobročský prales

*

204,29

E 19 40

N 48 40

SKUEV0048

Dukla

*

6 874,267

E 21 50

N 49 22

SKUEV0049

Alúvium Rieky

*

13,077

E 22 5

N 49 8

SKUEV0050

Humenský Sokol

*

233,48

E 21 55

N 48 54

SKUEV0051

Kyjov

*

571,56

E 22 1

N 48 51

SKUEV0056

Habáňovo

*

3,353

E 19 40

N 48 35

SKUEV0057

Rašeliniská Oravskej kotliny

*

840,54

E 19 45

N 49 23

SKUEV0058

Tlstá

*

293,361

E 19 21

N 48 57

SKUEV0059

Jelšie

*

27,811

E 19 34

N 49 2

SKUEV0060

Chraste

13,731

E 19 31

N 49 2

SKUEV0061

Demänovská slatina

1,671

E 19 34

N 49 2

SKUEV0062

Príboj

*

10,026

E 19 13

N 48 44

SKUEV0063

Ublianka

*

45,416

E 22 20

N 48 56

SKUEV0101

Klokočovské rašeliniská

*

37,44

E 18 33

N 49 29

SKUEV0102

Čertov

*

406,065

E 18 13

N 49 16

SKUEV0103

Čachtické Karpaty

*

715,999

E 17 43

N 48 42

SKUEV0104

Homolské Karpaty

*

5 172,444

E 17 8

N 48 16

SKUEV0105

Travertíny pri Spišskom Podhradí

*

232,309

E 20 46

N 48 59

SKUEV0106

Muráň

*

176,406

E 20 29

N 48 52

SKUEV0107

Stráne pri Spišskom Podhradí

*

51,636

E 20 41

N 49 0

SKUEV0108

Dubiny pri Ordzovanoch

*

211,865

E 20 47

N 49 2

SKUEV0109

Rajtopíky

*

256,003

E 20 51

N 48 59

SKUEV0110

Dubiny pri Levoči

*

559,254

E 20 32

N 49 2

SKUEV0111

Stráň pri Dravciach

4,711

E 20 29

N 49 0

SKUEV0112

Slovenský raj

*

15 696,07

E 20 21

N 48 54

SKUEV0127

Temešská skala

*

165,108

E 18 29

N 48 52

SKUEV0128

Rokoš

*

4 602,283

E 18 24

N 48 45

SKUEV0130

Zoborské vrchy

*

1 868,99

E 18 6

N 48 21

SKUEV0131

Gýmeš

*

73,407

E 18 13

N 48 24

SKUEV0132

Kostolianske lúky

*

4,202

E 18 15

N 48 25

SKUEV0133

Hôrky

*

82,535

E 18 11

N 48 29

SKUEV0134

Kulháň

*

124,33

E 18 5

N 48 41

SKUEV0135

Bočina

*

32,124

E 18 3

N 48 37

SKUEV0136

Dolné lazy

*

7,265

E 18 4

N 48 38

SKUEV0137

Záhrada

16,789

E 18 3

N 48 38

SKUEV0138

Livinská jelšina

*

13,566

E 18 5

N 48 43

SKUEV0139

Dolina Gánovského potoka

*

19,245

E 20 20

N 49 1

SKUEV0140

Spišskoteplické slatiny

*

24,49

E 20 13

N 49 2

SKUEV0141

Rieka Belá

*

471,659

E 19 48

N 49 5

SKUEV0142

Hybica

9,633

E 19 51

N 49 3

SKUEV0143

Biely Váh

73,759

E 19 59

N 49 4

SKUEV0144

Belianske lúky

*

131,434

E 20 23

N 49 12

SKUEV0145

Medzi bormi

*

6,55

E 19 37

N 49 16

SKUEV0146

Blatá

*

356,189

E 20 2

N 49 5

SKUEV0147

Žarnovica

*

18,387

E 18 52

N 48 50

SKUEV0148

Rieka Vlára

*

62,228

E 18 4

N 49 1

SKUEV0149

Mackov bok

*

3,75

E 19 15

N 48 45

SKUEV0150

Červený Grúň

*

244,655

E 19 25

N 48 59

SKUEV0151

Vrchovisko pri Pohorelskej Maši

*

19,812

E 20 1

N 48 51

SKUEV0152

Sliačske travertíny

*

7,111

E 19 24

N 49 3

SKUEV0153

Horné lazy

*

38,122

E 19 35

N 48 48

SKUEV0154

Suchá dolina

*

3,115

E 19 35

N 48 49

SKUEV0163

Rudava

*

2 257,75

E 17 16

N 48 32

SKUEV0164

Revúca

*

44,656

E 19 16

N 48 58

SKUEV0175

Sedliská

*

46,085

E 17 49

N 48 27

SKUEV0185

Pramene Hruštínky

*

218,851

E 19 15

N 49 16

SKUEV0186

Mláčik

*

408,517

E 19 1

N 48 39

SKUEV0187

Rašeliniská Oravských Beskýd

*

131,526

E 19 15

N 49 30

SKUEV0188

Pilsko

*

706,89

E 19 19

N 49 31

SKUEV0189

Babia hora

*

503,94

E 19 30

N 49 34

SKUEV0190

Slaná Voda

*

229,697

E 19 29

N 49 32

SKUEV0191

Rašeliniská Bielej Oravy

*

39,16

E 19 17

N 49 28

SKUEV0192

Prosečné

*

2 697,655

E 19 30

N 49 10

SKUEV0193

Zimníky

37,631

E 19 39

N 49 23

SKUEV0194

Hybická tiesňava

556,756

E 19 53

N 49 5

SKUEV0196

Brezové

13,494

E 20 1

N 49 3

SKUEV0197

Salatín

*

3 358,789

E 19 20

N 48 59

SKUEV0198

Zvolen

*

2 766,296

E 19 13

N 48 54

SKUEV0199

Plavno

52,341

E 19 14

N 48 43

SKUEV0200

Klenovský Vepor

*

343,033

E 19 45

N 48 41

SKUEV0201

Gavurky

*

87,431

E 19 8

N 48 27

SKUEV0202

Trešková

26,282

E 20 8

N 48 39

SKUEV0203

Stolica

*

2 933,517

E 20 11

N 48 45

SKUEV0204

Homoľa

*

2,234

E 20 11

N 48 49

SKUEV0205

Hubková

*

2 796,71

E 21 53

N 48 58

SKUEV0206

Humenská

*

198,921

E 21 56

N 48 54

SKUEV0207

Kamenná Baba

*

339,975

E 20 55

N 49 3

SKUEV0209

Morské oko

*

14 962,148

E 22 15

N 48 49

SKUEV0210

Stinská

*

1 532,789

E 22 29

N 48 59

SKUEV0211

Danova

*

891,343

E 21 57

N 49 19

SKUEV0212

Muteň

*

34,612

E 20 16

N 48 35

SKUEV0216

Sitno

*

1 180,728

E 18 52

N 48 24

SKUEV0219

Malina

*

458,511

E 17 5

N 48 24

SKUEV0221

Varínka

*

154,588

E 18 55

N 49 14

SKUEV0222

Jelešňa

*

66,879

E 19 41

N 49 24

SKUEV0224

Jereňáš

137,085

E 20 46

N 48 58

SKUEV0225

Muránska planina

*

20 315,214

E 19 59

N 48 45

SKUEV0228

Švihrová

*

5,645

E 19 46

N 49 6

SKUEV0229

Beskýd

*

29 215,126

E 22 22

N 49 3

SKUEV0230

Iľovnica

*

484,533

E 22 4

N 49 1

SKUEV0231

Brekovský hradný vrch

*

26,719

E 21 49

N 48 54

SKUEV0232

Rieka Laborec

*

15,971

E 21 50

N 49 20

SKUEV0233

Tok Udavy s prítokom Iľovnice

*

21,55

E 22 2

N 49 1

SKUEV0234

Ulička

*

101,814

E 22 27

N 49 0

SKUEV0238

Veľká Fatra

*

43 600,809

E 19 4

N 48 58

SKUEV0239

Kozol

*

91,58

E 18 45

N 49 6

SKUEV0240

Kľak

*

85,71

E 18 38

N 48 58

SKUEV0241

Svrčinník

*

222,49

E 18 59

N 48 48

SKUEV0243

Rieka Orava

*

435,055

E 19 21

N 49 15

SKUEV0244

Harmanecký Hlboký jarok

*

50,33

E 19 0

N 48 49

SKUEV0245

Boky

*

175,98

E 19 1

N 48 34

SKUEV0246

Šupín

*

11,89

E 19 15

N 48 45

SKUEV0247

Rohy

*

23,323

E 19 22

N 48 32

SKUEV0248

Močidlianska skala

*

204,25

E 19 24

N 48 36

SKUEV0249

Hrbatá lúčka

*

181,11

E 19 23

N 48 38

SKUEV0250

Krivoštianka

*

707,131

E 21 53

N 48 53

SKUEV0251

Zázrivské lazy

*

2 808,095

E 19 9

N 49 16

SKUEV0252

Malá Fatra

*

21 918,45

E 19 2

N 49 11

SKUEV0253

Rieka Váh

251,902

E 19 14

N 49 6

SKUEV0254

Močiar

*

8,131

E 19 9

N 49 9

SKUEV0255

Šujské rašelinisko

12,232

E 18 37

N 49 3

SKUEV0256

Strážovské vrchy

*

29 366,39

E 18 28

N 49 2

SKUEV0258

Tlstý vrch

*

1 159,212

E 18 51

N 48 18

SKUEV0259

Stará hora

*

2 799,139

E 18 55

N 48 18

SKUEV0260

Mäsiarsky bok

*

321,289

E 19 5

N 48 23

SKUEV0262

Čajkovské bralie

*

1 694,008

E 18 36

N 48 19

SKUEV0263

Hodrušská hornatina

*

11 705,432

E 18 40

N 48 23

SKUEV0264

Klokoč

*

2 568,296

E 18 46

N 48 29

SKUEV0265

Suť

*

9 806,076

E 18 54

N 48 31

SKUEV0266

Skalka

*

10 844,607

E 19 0

N 48 28

SKUEV0267

Biele hory

*

10 168,783

E 17 18

N 48 28

SKUEV0268

Buková

*

9,449

E 17 22

N 48 32

SKUEV0271

Šándorky

*

1,498

E 18 38

N 48 17

SKUEV0273

Vtáčnik

*

9 619,045

E 18 35

N 48 36

SKUEV0274

Baske

*

3 645,13

E 18 16

N 48 52

SKUEV0275

Kňaží stôl

*

3 768,371

E 18 19

N 48 49

SKUEV0276

Kuchynská hornatina

*

3 382,107

E 17 12

N 48 21

SKUEV0277

Nad vinicami

*

0,475

E 17 25

N 48 30

SKUEV0278

Brezovské Karpaty

*

2 699,785

E 17 33

N 48 38

SKUEV0281

Tŕstie

*

28,658

E 19 59

N 48 39

SKUEV0282

Tisovský kras

*

1 469,966

E 19 53

N 48 40

SKUEV0283

Lúky na Besníku

*

80,195

E 20 13

N 48 51

SKUEV0284

Teplické stráne

*

355,965

E 20 17

N 48 36

SKUEV0285

Rieka Muráň s prítokmi

*

204,285

E 20 14

N 48 36

SKUEV0286

Vápence v doline Hornádu

*

27,213

E 20 38

N 48 54

SKUEV0287

Galmus

*

2 690,066

E 20 46

N 48 53

SKUEV0288

Kysucké Beskydy a Riečnica

*

7 326,574

E 19 2

N 49 23

SKUEV0289

Chmúra

0,939

E 19 5

N 49 23

SKUEV0290

Horný tok Hornádu

*

290,061

E 20 22

N 48 59

SKUEV0291

Jánsky potok

*

26,274

E 20 46

N 48 55

SKUEV0296

Turková

*

522,557

E 19 55

N 49 1

SKUEV0297

Brezinky

*

8,445

E 20 10

N 48 50

SKUEV0298

Brvnište

*

74,771

E 19 13

N 48 47

SKUEV0299

Baranovo

*

790,563

E 19 8

N 48 46

SKUEV0300

Skribňovo

*

221,607

E 19 46

N 48 59

SKUEV0301

Kopec

*

3,761

E 19 13

N 48 46

SKUEV0302

Ďumbierske Nízke Tatry

*

46 583,31

E 19 27

N 48 54

SKUEV0303

Alúvium Hrona

*

259,755

E 20 10

N 48 50

SKUEV0304

Oravská vodná nádrž

*

251,338

E 19 31

N 49 25

SKUEV0305

Choč

*

2 191,783

E 19 19

N 49 8

SKUEV0306

Pod Suchým hrádkom

*

744,611

E 19 49

N 49 7

SKUEV0307

Tatry

*

61 735,299

E 19 57

N 49 11

SKUEV0308

Machy

*

305,043

E 19 53

N 49 7

SKUEV0309

Rieka Poprad

*

34,334

E 20 9

N 49 4

SKUEV0310

Kráľovohoľské Nízke Tatry

*

35 513,27

E 19 58

N 48 55

SKUEV0318

Pod Čelom

*

533,235

E 21 50

N 49 15

SKUEV0319

Poľana

*

3 142,952

E 19 29

N 48 40

SKUEV0320

Šindliar

*

7,69

E 20 55

N 49 2

SKUEV0321

Salvátorské lúky

*

2,676

E 20 56

N 49 2

SKUEV0322

Fintické svahy

*

753,898

E 21 15

N 49 4

SKUEV0323

Demjatské kopce

*

8,682

E 21 17

N 49 6

SKUEV0324

Radvanovské skalky

*

1,171

E 21 27

N 49 3

SKUEV0325

Medzianske skalky

*

10,783

E 21 28

N 49 2

SKUEV0326

Strahuľka

*

1 195,042

E 21 27

N 48 39

SKUEV0327

Milič

*

5 114,445

E 21 27

N 48 34

SKUEV0328

Stredné Pohornádie

*

7 275,577

E 21 9

N 48 49

SKUEV0330

Dunitová skalka

*

1,477

E 21 7

N 48 55

SKUEV0331

Čergovský Minčol

*

4 144,688

E 21 1

N 49 13

SKUEV0332

Čergov

*

6 063,432

E 21 9

N 49 11

SKUEV0333

Beliansky potok

0,195

E 20 24

N 49 12

SKUEV0334

Veľké osturnianske jazero

*

51,768

E 20 13

N 49 20

SKUEV0335

Malé osturnianske jazerá

*

7,654

E 20 12

N 49 20

SKUEV0336

Rieka Torysa

*

22,12

E 20 43

N 49 8

SKUEV0337

Pieniny

*

1 301,22

E 20 25

N 49 23

SKUEV0338

Plavečské štrkoviská

66,24

E 20 51

N 49 16

SKUEV0339

Pieninské bradlá

*

74,647

E 20 35

N 49 21

SKUEV0342

Drieňovec

*

218,193

E 20 40

N 48 38

SKUEV0343

Plešivské stráne

*

363,406

E 20 24

N 48 34

SKUEV0344

Starovodské jedliny

*

397,79

E 20 39

N 48 46

SKUEV0346

Pod Strážnym hrebeňom

*

177,214

E 20 23

N 48 33

SKUEV0348

Dolina Čiernej Moldavy

*

1 896,835

E 20 48

N 48 41

SKUEV0349

Jasovské dubiny

*

36,251

E 20 58

N 48 40

SKUEV0350

Brzotínske skaly

*

427,047

E 20 29

N 48 35

SKUEV0351

Folkmarská skala

*

140,967

E 21 0

N 48 49

SKUEV0353

Plešivská planina

*

2 863,689

E 20 25

N 48 37

SKUEV0354

Hnilecké rašeliniská

*

55,311

E 20 35

N 48 49

SKUEV0356

Horný vrch

*

5 861,392

E 20 46

N 48 38

SKUEV0364

Pokoradzské jazierká

*

60,86

E 20 1

N 48 25

SKUEV0366

Drienčanský kras

*

1 719,963

E 20 5

N 48 31

SKUEV0367

Holubyho kopanice

*

3 933,045

E 17 47

N 48 51

SKUEV0368

Brezovská dolina

*

2,477

E 18 8

N 49 5

SKUEV0369

Pavúkov jarok

*

26,7

E 17 39

N 48 46

SKUEV0371

Žalostiná

*

215,37

E 17 26

N 48 49

SKUEV0372

Krivoklátske lúky

*

4,33

E 18 8

N 49 3

SKUEV0373

Krivoklátske bradlá

*

64,764

E 18 9

N 49 2

SKUEV0374

Záhradská

*

9,315

E 17 41

N 48 49

SKUEV0375

Krasín

*

63,94

E 18 0

N 48 57

SKUEV0376

Vršatské bradlá

*

283,932

E 18 9

N 49 4

SKUEV0377

Lukovský vrch

*

215,14

E 17 51

N 48 53

SKUEV0378

Nebrová

*

27,904

E 18 7

N 49 7

SKUEV0379

Kobela

*

6,038

E 17 50

N 48 46

SKUEV0380

Tematínske vrchy

*

2 471,265

E 17 55

N 48 39

SKUEV0381

Dielnice

*

107,354

E 18 48

N 48 57

SKUEV0382

Turiec a Blatničianka

*

284,162

E 18 47

N 48 53

SKUEV0383

Ponická dúbrava

*

13,43

E 19 18

N 48 41

SKUEV0384

Klenovské Blatá

*

4,36

E 19 47

N 48 41

SKUEV0385

Pliškov vrch

*

85,265

E 22 8

N 49 8

SKUEV0386

Hostovické lúky

*

13,376

E 22 6

N 49 7

SKUEV0387

Beskyd

*

5 415,379

E 22 1

N 49 13

SKUEV0388

Vydrica

*

7,1

E 17 6

N 48 11

SKUEV0390

Pusté pole

*

90,352

E 21 26

N 48 55

SKUEV0397

Tok Váhu pri Zamarovciach

20,943

E 18 2

N 48 54

SKUEV0398

Slaná

*

36,768

E 20 28

N 48 35

SKUEV0399

Bacúšska jelšina

*

4,26

E 19 48

N 48 50

SKUEV0400

Detviansky potok

*

74,126

E 19 25

N 48 35

SKUEV0401

Dubnícke bane

*

234,752

E 21 28

N 48 55

SKUEV0402

Bradlo

0,01

E 20 11

N 48 37

---