# Uradni list L 96/2008

| | ISSN 1725-5155 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | L 96 |
| | |
| Slovenska izdaja | Zakonodaja | Zvezek 519. april 2008 |

ISSN 1725-5155

Uradni list

Evropske unije

L 96

Slovenska izdaja

Zakonodaja

Zvezek 519. april 2008

---

| Vsebina | | I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna | Stran |
| --- | --- | --- | --- |
| | | UREDBE |
| | * | Uredba Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka | 1 |
| | | Uredba Komisije (ES) št. 321/2008 z dne 8. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave | 13 |
| | | DIREKTIVE |
| | * | Direktiva Komisije 2008/47/ES z dne 8. aprila 2008 o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  ) | 15 |

Vsebina

I   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

Stran

UREDBE

*

Uredba Sveta (ES) št. 320/2008 z dne 7. aprila 2008 o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka

1

Uredba Komisije (ES) št. 321/2008 z dne 8. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

13

DIREKTIVE

*

Direktiva Komisije 2008/47/ES z dne 8. aprila 2008 o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku (
  1
  )

1

15

| | | II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna |
| --- | --- | --- |
| | | ODLOČBE/SKLEPI |
| | | Komisija |
| | | 2008/289/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 3. aprila 2008 o izrednih ukrepih glede nedovoljenega gensko spremenjenega organizma Bt 63 v riževih proizvodih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1208)

   (
  1
  ) | 29 |
| | | 2008/290/ES |
| | * | Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1230)

   (
  1
  ) | 35 |

II   Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

2008/289/ES

*

Odločba Komisije z dne 3. aprila 2008 o izrednih ukrepih glede nedovoljenega gensko spremenjenega organizma Bt 63 v riževih proizvodih
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1208)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1208)

1

29

2008/290/ES

*

Odločba Komisije z dne 4. aprila 2008 o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji
  (notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1230)

   (
  1
  )

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1230)

1

35

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Besedilo velja za EGP |

---

(1)   Besedilo velja za EGP

1

| SL | Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.
  Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica. |
| --- | --- |

SL

Akti z rahlo natisnjenimi naslovi so tisti, ki se nanašajo na dnevno upravljanje kmetijskih zadev in so splošno veljavni za omejeno obdobje.

Naslovi vseh drugih aktov so v mastnem tisku in pred njimi stoji zvezdica.

---

I Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava je obvezna

UREDBE

| 9.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/1

---

UREDBA SVETA (ES) št. 320/2008

z dne 7. aprila 2008

o razveljavitvi izravnalnih dajatev na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje in zaključku postopka

SVET EVROPSKE UNIJE JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Sveta (ES) št. 2026/97 z dne 6. oktobra 1997 o zaščiti proti subvencioniranemu uvozu iz držav, ki niso članice Evropske skupnosti (1) („osnovna uredba“), in zlasti člena 19 Uredbe,

ob upoštevanju predloga, ki ga je Komisija predložila po posvetovanju s svetovalnim odborom,

ob upoštevanju naslednjega:

A.   POSTOPEK

I.   Obstoječi ukrepi

| (1) | Z Uredbo Sveta (ES) št. 1480/2003 (2) („uredba o dokončni dajatvi“) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini 34,8 % („izravnalna dajatev“) na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilnik), s poreklom iz Republike Koreje, ki jih proizvajajo vse družbe razen družbe Samsung Electronics Co., Ltd („Samsung“), za katero je bila določena stopnja dajatve 0 %. Pred uredbo o dokončni dajatvi je bila izdana Uredba Komisije (ES) št. 708/2003 z dne 23. aprila 2003 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje (3) („uredba o začasni dajatvi“). |
| --- | --- |

(1)

Z Uredbo Sveta (ES) št. 1480/2003 (2) („uredba o dokončni dajatvi“) je Svet uvedel dokončno izravnalno dajatev v višini 34,8 % („izravnalna dajatev“) na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilnik), s poreklom iz Republike Koreje, ki jih proizvajajo vse družbe razen družbe Samsung Electronics Co., Ltd („Samsung“), za katero je bila določena stopnja dajatve 0 %. Pred uredbo o dokončni dajatvi je bila izdana Uredba Komisije (ES) št. 708/2003 z dne 23. aprila 2003 o uvedbi začasne izravnalne dajatve na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, znanih kot DRAM (dinamični bralno-pisalni pomnilniki), s poreklom iz Republike Koreje (3) („uredba o začasni dajatvi“).

| (2) | Svet je na podlagi poročila, ki ga je sprejel Odbor STO za poravnavo sporov (4) („poročilo preiskovalnega odbora ES-Koreja o DRAM“), sprejel Uredbo (ES) št. 584/2006 (5) o izvajanju priporočil preiskovalnega odbora in zmanjšanju dokončne izravnalne dajatve na 32,9 % („izvedbena uredba“). |
| --- | --- |

(2)

Svet je na podlagi poročila, ki ga je sprejel Odbor STO za poravnavo sporov (4) („poročilo preiskovalnega odbora ES-Koreja o DRAM“), sprejel Uredbo (ES) št. 584/2006 (5) o izvajanju priporočil preiskovalnega odbora in zmanjšanju dokončne izravnalne dajatve na 32,9 % („izvedbena uredba“).

II.   Začetek delnega vmesnega pregleda po uradni dolžnosti

| (3) | Proizvajalca Skupnosti Micron Europe Ltd in Qimonda AG (nekdanji Infineon Technologies AG) sta Komisiji predložila prima facie dokaze, ki so pokazali, da je Hynix Semiconductor Inc. („Hynix“) prejemal dodatne subvencije v obdobju preiskave po obdobju prvotne preiskave. Poleg tega je Hynix predložil zahtevek za delni vmesni pregled, ker naj bi domnevno sporne subvencije, odkrite v prvotni preiskavi, ne zagotavljale več ugodnosti. |
| --- | --- |

(3)

Proizvajalca Skupnosti Micron Europe Ltd in Qimonda AG (nekdanji Infineon Technologies AG) sta Komisiji predložila prima facie dokaze, ki so pokazali, da je Hynix Semiconductor Inc. („Hynix“) prejemal dodatne subvencije v obdobju preiskave po obdobju prvotne preiskave. Poleg tega je Hynix predložil zahtevek za delni vmesni pregled, ker naj bi domnevno sporne subvencije, odkrite v prvotni preiskavi, ne zagotavljale več ugodnosti.

| (4) | Glede na zgornje navedbe se je Komisija odločila za postopek po uradni dolžnosti. |
| --- | --- |

(4)

Glede na zgornje navedbe se je Komisija odločila za postopek po uradni dolžnosti.

III.   Preiskava

| (5) | Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 18. marca 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda po uradni dolžnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(5)

Po posvetovanju s svetovalnim odborom je Komisija ugotovila, da obstaja dovolj dokazov, ki upravičujejo začetek delnega vmesnega pregleda, zato je 18. marca 2006 z obvestilom o začetku, objavljenim v Uradnem listu Evropske unije
   (6), napovedala začetek delnega vmesnega pregleda po uradni dolžnosti v skladu s členom 19 osnovne uredbe.

| (6) | Pregled je bil omejen na proučitev subvencioniranja enega proizvajalca izvoznika, in sicer družbe Hynix, da bi se ocenila potreba po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov. Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („OP“). |
| --- | --- |

(6)

Pregled je bil omejen na proučitev subvencioniranja enega proizvajalca izvoznika, in sicer družbe Hynix, da bi se ocenila potreba po nadaljevanju, odpravi ali spremembi obstoječih ukrepov. Obdobje preiskave je trajalo od 1. januarja 2005 do 31. decembra 2005 („OP“).

| (7) | Komisija je o začetku delnega vmesnega pregleda uradno obvestila zadevnega proizvajalca izvoznika (Hynix), vlado Republike Koreje in proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v rokih, določenih v obvestilu o začetku, zahtevati zaslišanje. |
| --- | --- |

(7)

Komisija je o začetku delnega vmesnega pregleda uradno obvestila zadevnega proizvajalca izvoznika (Hynix), vlado Republike Koreje in proizvajalce Skupnosti. Zainteresirane stranke so imele možnost pisno izraziti svoja stališča in v rokih, določenih v obvestilu o začetku, zahtevati zaslišanje.

| (8) | Komisija je za pridobitev potrebnih informacij za preiskavo vsem zadevnim strankam poslala vprašalnike, odgovore pa je prejela od družbe, vlade Republike Koreje in številnih korejskih bank ter tudi od Deutsche Bank AG. |
| --- | --- |

(8)

Komisija je za pridobitev potrebnih informacij za preiskavo vsem zadevnim strankam poslala vprašalnike, odgovore pa je prejela od družbe, vlade Republike Koreje in številnih korejskih bank ter tudi od Deutsche Bank AG.

| (9) | Komisija je preverila prejete informacije in izvedla preveritvene obiske v prostorih vlade Republike Koreje (na Ministrstvu za finance in ekonomijo („MFE“) in v Finančni nadzorni komisiji („FSC“)) ter naslednjih družbah in institucijah v Seulu:






  — | Hynix Semiconductor Inc., |
| --- | --- | --- |

(9)

Komisija je preverila prejete informacije in izvedla preveritvene obiske v prostorih vlade Republike Koreje (na Ministrstvu za finance in ekonomijo („MFE“) in v Finančni nadzorni komisiji („FSC“)) ter naslednjih družbah in institucijah v Seulu:

—

Hynix Semiconductor Inc.,

| — | Korea Exchange Bank („KEB“), |
| --- | --- |

—

Korea Exchange Bank („KEB“),

| — | Korea Development Bank („KDB“), |
| --- | --- |

—

Korea Development Bank („KDB“),

| — | Woori Bank, |
| --- | --- |

—

Woori Bank,

| — | Shinhan Bank, |
| --- | --- |

—

Shinhan Bank,

| — | Deutsche Bank AG, |
| --- | --- |

—

Deutsche Bank AG,

| — | National Agricultural Cooperative Federation („NACF“), |
| --- | --- |

—

National Agricultural Cooperative Federation („NACF“),

| — | Hyundai Marine & Fire Insurance. |
| --- | --- |

—

Hyundai Marine & Fire Insurance.

B.   OBRAVNAVANI IZDELEK IN PODOBNI IZDELEK

| (10) | Zadevni izdelek v tej preiskavi je enak izdelku, obravnavanemu v prvotni preiskavi, in sicer gre za nekatera elektronska mikrovezja, znana kot DRAM (dinamični-bralno pisalni pomnilniki), vseh vrst, gostot in različic, sestavljena na predelanih ploščicah ali čipih (matricah), proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov („MOS“), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS („CMOS“), vseh gostot (vključno s prihodnjimi gostotami), ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje. Zadevni izdelek vključuje tudi DRAM, v obliki (neprirejenih) pomnilniških modulov ali (neprirejenih) pomnilniških plošč ali v drugačni skupni obliki, če je njihov glavni namen pomnjenje. |
| --- | --- |

(10)

Zadevni izdelek v tej preiskavi je enak izdelku, obravnavanemu v prvotni preiskavi, in sicer gre za nekatera elektronska mikrovezja, znana kot DRAM (dinamični-bralno pisalni pomnilniki), vseh vrst, gostot in različic, sestavljena na predelanih ploščicah ali čipih (matricah), proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov („MOS“), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS („CMOS“), vseh gostot (vključno s prihodnjimi gostotami), ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje. Zadevni izdelek vključuje tudi DRAM, v obliki (neprirejenih) pomnilniških modulov ali (neprirejenih) pomnilniških plošč ali v drugačni skupni obliki, če je njihov glavni namen pomnjenje.

| (11) | Zadevni izdelek se sedaj uvršča pod oznake KN ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 in ex 8548 90 20. |
| --- | --- |

(11)

Zadevni izdelek se sedaj uvršča pod oznake KN ex 8473 30 20, ex 8473 50 20, ex 8542 32 10, ex 8542 32 31, ex 8542 32 39 in ex 8548 90 20.

C.   SUBVENCIJE

I.   Uvod

| (12) | Na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na razpolago na začetku preiskave, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bili proučeni naslednji ukrepi:






  (a) | paket pomoči („novo prestrukturiranje“), ki ga je „Creditors' and Financial Institutions Council“ („CFIC“) 30. decembra 2002 odobril družbi Hynix, zajema pa zamenjavo terjatev v lastniške deleže, prenos dolga in spremembe pogojev za plačilo obresti; |
| --- | --- | --- |

(12)

Na podlagi informacij, ki so bile Komisiji na razpolago na začetku preiskave, ter izpolnjenih vprašalnikov Komisije so bili proučeni naslednji ukrepi:

(a)

paket pomoči („novo prestrukturiranje“), ki ga je „Creditors' and Financial Institutions Council“ („CFIC“) 30. decembra 2002 odobril družbi Hynix, zajema pa zamenjavo terjatev v lastniške deleže, prenos dolga in spremembe pogojev za plačilo obresti;

| (b) | domnevno preferenčno financiranje, ki so ga družbi Beijing Orient Electronics („BOE“) zagotovile korejske banke za lažji nakup družbe Hydis, Hynixove poslovalnice; |
| --- | --- |

(b)

domnevno preferenčno financiranje, ki so ga družbi Beijing Orient Electronics („BOE“) zagotovile korejske banke za lažji nakup družbe Hydis, Hynixove poslovalnice;

| (c) | domnevno preferenčno financiranje družbe CVC, ki so ga zagotovile korejske banke za lažji nakupa System IC, Hynixove poslovalnice, vključno s prenosom dolga družbe Hynix na drug subjekt po znižani ceni; |
| --- | --- |

(c)

domnevno preferenčno financiranje družbe CVC, ki so ga zagotovile korejske banke za lažji nakupa System IC, Hynixove poslovalnice, vključno s prenosom dolga družbe Hynix na drug subjekt po znižani ceni;

| (d) | gotovinski odkup dolga družbe Hynix po znižani ceni; |
| --- | --- |

(d)

gotovinski odkup dolga družbe Hynix po znižani ceni;

| (e) | domnevna preferenčna davčna obravnava družbe Hynix s strani vlade Republike Koreje; |
| --- | --- |

(e)

domnevna preferenčna davčna obravnava družbe Hynix s strani vlade Republike Koreje;

| (f) | refinanciranje dolga družbe Hynix julija 2005. |
| --- | --- |

(f)

refinanciranje dolga družbe Hynix julija 2005.

| (13) | Vsi zgoraj navedeni ukrepi so ad hoc ukrepi. Razen točke (e) so vse proučene ukrepe sprejele banke upnice/finančne institucije družbe Hynix, domnevno po navodilih vlade Republike Koreje. Vprašanje „finančnega prispevka vlade“ v smislu člena 2 osnovne uredbe je kot v prvotni preiskavi ključno za ta postopek in zato se v zvezi s tem opozarja na uvodne izjave 9 do 15 uredbe o dokončni dajatvi. |
| --- | --- |

(13)

Vsi zgoraj navedeni ukrepi so ad hoc ukrepi. Razen točke (e) so vse proučene ukrepe sprejele banke upnice/finančne institucije družbe Hynix, domnevno po navodilih vlade Republike Koreje. Vprašanje „finančnega prispevka vlade“ v smislu člena 2 osnovne uredbe je kot v prvotni preiskavi ključno za ta postopek in zato se v zvezi s tem opozarja na uvodne izjave 9 do 15 uredbe o dokončni dajatvi.

II.   Finančni položaj družbe Hynix po prvotni preiskavi

| (14) | Kljub obsežnim paketom pomoči, ki jih je družba Hynix prejela leta 2001, se njen finančni položaj ni izboljšal in jo je agencija Standard & Poor leta 2002 ocenila kot družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti (selective default). Družba je v prvih devetih mesecih leta 2002 utrpela izgubo v višini 1,03 biljarde KRW in bilo je očitno, da ni bila zmožna plačati nobenega zapadlega dolga. Finančna razmerja iz njenega finančnega izkaza za leto 2002 so pokazala, da svojih tekočih obveznosti ni mogla pokriti s tekočimi sredstvi, svojih prihodkov od obresti pa ne z zaslužkom, financirala pa se je bistveno bolj z zadolževanjem kot lastnimi sredstvi in je imela velike neto izgube. Čeprav je paket pomoči oktobra 2001 nekoliko izboljšal položaj, pa je bila družba še naprej v precejšnjih finančnih težavah. Morgan Stanley Dean Witter, eden od zunanjih svetovalcev družbe Hynix, je v poročilu, ki ga je pripravil septembra 2002, navedel, da Hynix „v naslednjih dveh letih zelo verjetno ne bo akumuliral dovolj denarja za poravnavo zapadlega dolga“ ali „razširil svojih zmogljivosti in investiral v tehnološko posodobitev ter raziskave in razvoj, potrebne za to, da ostane konkurenčen proizvajalec DRAM“. Poleg tega je Morgan Stanley Dean Witter navedel, da je „Hynix tehnično bankrotiral, da se je ohranjal pri življenju le s programi prestrukturiranja dolga“ in da „se zdijo finančna sredstva, potrebna za to, da družba postane konkurenčna, prevelika. Upniki si ne morejo privoščiti, da bi družbi finančno pomagali na noge. Ne glede na rezultat je sporočilo vlagateljem jasno, in sicer da Hynix ni družba z investicijsko kategorijo.“ |
| --- | --- |

(14)

Kljub obsežnim paketom pomoči, ki jih je družba Hynix prejela leta 2001, se njen finančni položaj ni izboljšal in jo je agencija Standard & Poor leta 2002 ocenila kot družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti (selective default). Družba je v prvih devetih mesecih leta 2002 utrpela izgubo v višini 1,03 biljarde KRW in bilo je očitno, da ni bila zmožna plačati nobenega zapadlega dolga. Finančna razmerja iz njenega finančnega izkaza za leto 2002 so pokazala, da svojih tekočih obveznosti ni mogla pokriti s tekočimi sredstvi, svojih prihodkov od obresti pa ne z zaslužkom, financirala pa se je bistveno bolj z zadolževanjem kot lastnimi sredstvi in je imela velike neto izgube. Čeprav je paket pomoči oktobra 2001 nekoliko izboljšal položaj, pa je bila družba še naprej v precejšnjih finančnih težavah. Morgan Stanley Dean Witter, eden od zunanjih svetovalcev družbe Hynix, je v poročilu, ki ga je pripravil septembra 2002, navedel, da Hynix „v naslednjih dveh letih zelo verjetno ne bo akumuliral dovolj denarja za poravnavo zapadlega dolga“ ali „razširil svojih zmogljivosti in investiral v tehnološko posodobitev ter raziskave in razvoj, potrebne za to, da ostane konkurenčen proizvajalec DRAM“. Poleg tega je Morgan Stanley Dean Witter navedel, da je „Hynix tehnično bankrotiral, da se je ohranjal pri življenju le s programi prestrukturiranja dolga“ in da „se zdijo finančna sredstva, potrebna za to, da družba postane konkurenčna, prevelika. Upniki si ne morejo privoščiti, da bi družbi finančno pomagali na noge. Ne glede na rezultat je sporočilo vlagateljem jasno, in sicer da Hynix ni družba z investicijsko kategorijo.“

| (15) | Prav tako je septembra 2002 Merrill Lynch navedel: „Vse bolj smo zaskrbljeni zaradi slabih možnosti družbe Hynix za zaslužek. Znižujemo ocene za 2002–2003 glede primanjkljaja, ker pomanjkanje naložb v nadgrajevanje procesne tehnologije ovira stroškovne izboljšave in rast proizvodnje.“ Drug svetovalec družbe Hynix, in sicer Deutsche Bank Korea, je priznal, da je njihov oddelek za lastniški kapital sicer spremljal razvoj industrije polprevodnikov, ni pa spremljal razvoja družbe Hynix zaradi „pomanjkanja zanimanja vlagateljev“. Družba sama ne zanika resnosti svojih finančnih težav v zadevnem obdobju. |
| --- | --- |

(15)

Prav tako je septembra 2002 Merrill Lynch navedel: „Vse bolj smo zaskrbljeni zaradi slabih možnosti družbe Hynix za zaslužek. Znižujemo ocene za 2002–2003 glede primanjkljaja, ker pomanjkanje naložb v nadgrajevanje procesne tehnologije ovira stroškovne izboljšave in rast proizvodnje.“ Drug svetovalec družbe Hynix, in sicer Deutsche Bank Korea, je priznal, da je njihov oddelek za lastniški kapital sicer spremljal razvoj industrije polprevodnikov, ni pa spremljal razvoja družbe Hynix zaradi „pomanjkanja zanimanja vlagateljev“. Družba sama ne zanika resnosti svojih finančnih težav v zadevnem obdobju.

III.   Novo prestrukturiranje

| (16) | Oktobra 2001 je CFIC sprejel poslovni načrt za obnovo družbe. CFIC so sestavljale banke in druge institucije, ki so bile upnice družbe Hynix. Odločitve CFIC so se sprejemale s 75-odstotno večino. Volilne pravice vsake institucije so bile določene v skladu z njihovim kreditnim tveganjem v zvezi z družbo Hynix. |
| --- | --- |

(16)

Oktobra 2001 je CFIC sprejel poslovni načrt za obnovo družbe. CFIC so sestavljale banke in druge institucije, ki so bile upnice družbe Hynix. Odločitve CFIC so se sprejemale s 75-odstotno večino. Volilne pravice vsake institucije so bile določene v skladu z njihovim kreditnim tveganjem v zvezi z družbo Hynix.

| (17) | Za družbo Hynix je veljal Zakon o spodbujanju prestrukturiranja družb („CRPA“) in je bila kot takšna dejansko pod nadzorom svojih upnikov. CFIC je odločil, da se družba ali del družbe proda tretji stranki. Decembra 2002 je Odbor za prestrukturiranje, ki je pododbor CFIC, začel pogajanja z družbo Micron Technology Inc., ki so trajala 5 mesecev, stranki pa sta podpisali memorandum o soglasju, vendar je Hynixov nadzorni svet prodajne pogoje nazadnje zavrnil. |
| --- | --- |

(17)

Za družbo Hynix je veljal Zakon o spodbujanju prestrukturiranja družb („CRPA“) in je bila kot takšna dejansko pod nadzorom svojih upnikov. CFIC je odločil, da se družba ali del družbe proda tretji stranki. Decembra 2002 je Odbor za prestrukturiranje, ki je pododbor CFIC, začel pogajanja z družbo Micron Technology Inc., ki so trajala 5 mesecev, stranki pa sta podpisali memorandum o soglasju, vendar je Hynixov nadzorni svet prodajne pogoje nazadnje zavrnil.

| (18) | Maja 2002 je CFIC kot spremljevalni ukrep zaradi nenehnega slabšanja finančnega položaja družbe Hynix najel številne zunanje svetovalce, in sicer družbo Deutsche Bank („DB“), svetovalca Morgan Stanley Dean Witter, družbo Deloitte & Touche in A. D. Little za analizo družbe Hynix in oblikovanje načrta za rešitev družbe. Skupaj s temi zunanjimi svetovalci je KEB, ki je bil kot glavni upnik vodil CFIC, opravil ustrezno analizo družbe Hynix do novembra 2002. Poročilo, ki sta ga pripravila Deutsche Bank in KEB („poročilo DB“), je bilo predloženo CFIC. |
| --- | --- |

(18)

Maja 2002 je CFIC kot spremljevalni ukrep zaradi nenehnega slabšanja finančnega položaja družbe Hynix najel številne zunanje svetovalce, in sicer družbo Deutsche Bank („DB“), svetovalca Morgan Stanley Dean Witter, družbo Deloitte & Touche in A. D. Little za analizo družbe Hynix in oblikovanje načrta za rešitev družbe. Skupaj s temi zunanjimi svetovalci je KEB, ki je bil kot glavni upnik vodil CFIC, opravil ustrezno analizo družbe Hynix do novembra 2002. Poročilo, ki sta ga pripravila Deutsche Bank in KEB („poročilo DB“), je bilo predloženo CFIC.

| (19) | CFIC je dne 30. decembra 2002 sklenil izvesti podjetniški preobrat in jo prodati, kot je navedeno v poročilu DB. Podjetniški preobrat je vključeval prestrukturiranje, ki zajema:






  — | zamenjavo terjatev v lastniške deleže v višini 1 861,5 milijarde KRW, |
| --- | --- | --- |

(19)

CFIC je dne 30. decembra 2002 sklenil izvesti podjetniški preobrat in jo prodati, kot je navedeno v poročilu DB. Podjetniški preobrat je vključeval prestrukturiranje, ki zajema:

—

zamenjavo terjatev v lastniške deleže v višini 1 861,5 milijarde KRW,

| — | odpis kapitala 21:1, |
| --- | --- |

—

odpis kapitala 21:1,

| — | prenos dolga v višini 3 293 milijard KRW in |
| --- | --- |

—

prenos dolga v višini 3 293 milijard KRW in

| — | spremembe pogojev plačila obresti od prenosa dolga. |
| --- | --- |

—

spremembe pogojev plačila obresti od prenosa dolga.

IV.   Opis ukrepov

(i)   Zamenjava terjatev v lastniške deleže

| (20) | CFIC je sklenil zamenjati dolg v vrednosti 1 861,5 milijarde KRW za Hynixove delnice, kar je znašalo približno 50 % nezavarovanega posojila. Ko je bila sprejeta odločitev decembra 2002, je cena za delnico ob zamenjavi znašala 435 KRW, pri čemer je bila upoštevana enomesečna povprečna tržna cena. Čeprav mora CFIC v okviru CRPA uporabiti razumno metodo za izračun cene zamenjave, ni zagotovljena nobena posebna metoda. |
| --- | --- |

(20)

CFIC je sklenil zamenjati dolg v vrednosti 1 861,5 milijarde KRW za Hynixove delnice, kar je znašalo približno 50 % nezavarovanega posojila. Ko je bila sprejeta odločitev decembra 2002, je cena za delnico ob zamenjavi znašala 435 KRW, pri čemer je bila upoštevana enomesečna povprečna tržna cena. Čeprav mora CFIC v okviru CRPA uporabiti razumno metodo za izračun cene zamenjave, ni zagotovljena nobena posebna metoda.

| (21) | Načrt za prestrukturiranje je vključeval odpis kapitala pred zamenjavo, za katero je bila potrebna potrditev delničarja; sicer zamenjava ne bi bila takoj izvedljiva. Ko je bil odpis kapitala zaključen v razmerju 21:1, je cena za delnico ob zamenjavi znašala 9 135 KRW (21 × 435 KRW) in zamenjava je bila izvedena. Ker naj delnice za zamenjavo ne bi bile izdane do aprila 2003, je bila ta cena izhodiščna, ni pa bila določena zgornja meja. V času odločitve je bila dejanska cena za delnico 280 KRW, aprila 2003 pa se je znižala na 167 KRW. |
| --- | --- |

(21)

Načrt za prestrukturiranje je vključeval odpis kapitala pred zamenjavo, za katero je bila potrebna potrditev delničarja; sicer zamenjava ne bi bila takoj izvedljiva. Ko je bil odpis kapitala zaključen v razmerju 21:1, je cena za delnico ob zamenjavi znašala 9 135 KRW (21 × 435 KRW) in zamenjava je bila izvedena. Ker naj delnice za zamenjavo ne bi bile izdane do aprila 2003, je bila ta cena izhodiščna, ni pa bila določena zgornja meja. V času odločitve je bila dejanska cena za delnico 280 KRW, aprila 2003 pa se je znižala na 167 KRW.

(ii)   Prenos dolga

| (22) | Plačilo zapadlega dolga družbe Hynix, ki ni bilo spremenjeno v lastniški delež, se je podaljšalo do decembra 2006. Ta prenos je skupaj znašal 3 293 milijard KRW. |
| --- | --- |

(22)

Plačilo zapadlega dolga družbe Hynix, ki ni bilo spremenjeno v lastniški delež, se je podaljšalo do decembra 2006. Ta prenos je skupaj znašal 3 293 milijard KRW.

(iii)   Spremembe pogojev plačila obresti

| (23) | Obresti na prenesen dolg so bile s 6,5 % zmanjšane na 3,5 %. 3-odstotna razlika je bila obravnavana kot dodatna glavnica in je bila tudi dodana neporavnanemu dolgu z zapadlostjo decembra 2006. Obresti na to dodatno glavnico so znašale 6 %, odplačevati pa jih je bilo treba na vsako četrtletje. |
| --- | --- |

(23)

Obresti na prenesen dolg so bile s 6,5 % zmanjšane na 3,5 %. 3-odstotna razlika je bila obravnavana kot dodatna glavnica in je bila tudi dodana neporavnanemu dolgu z zapadlostjo decembra 2006. Obresti na to dodatno glavnico so znašale 6 %, odplačevati pa jih je bilo treba na vsako četrtletje.

V.   Politika vlade Republike Koreje glede družbe Hynix

| (24) | Kot je opisano v uredbah o začasni in dokončni dajatvi, se je vlada Republike Koreje zelo zanimala za Hynixov primer. Vlada Republike Koreje je priznala, da tuji vlagatelji zaradi Hynixovega položaja niso bili pripravljeni investirati v Koreji, ker je bilo kreditno tveganje korejskih bank v zvezi s Hynixom tako veliko. Težavo družbe Hynix je bilo treba rešiti, da se odpravi negotovost; v poročilu Ministrstva za finance in ekonomijo je bila strukturalna prilagoditev družbe Hynix navedena kot glavno politično vprašanje za drugo polovico leta 2002. Poročilo, ki ga je Velika nacionalna stranka Koreje predložila nacionalni skupščini v opoziciji, kritizira vztrajno prizadevanje vlade Republike Koreje za rešitev skupine Hyundai, katere hčerinska družba je bil Hynix, z navedbo, da vlada Republike Koreje z reševanjem družbe Hynix „investira v sod brez dna“. Ker je bilo poročilo predloženo novembra 2002, Hynix meni, da se ne bi smelo šteti kot dokaz udeležbe vlade Republike Koreje pri novem prestrukturiranju. Vendar pa so upniki novo prestrukturiranje potrdili le mesec po predložitvi poročila Velike nacionalne stranke, prizadevanja za rešitev Hynixa pa so potekala že mesece prej. Poročilo Velike nacionalne stranke zato ni nepomembno za vprašanje, ali je vlada Republike Koreje imela strategijo za rešitev Hynixa. |
| --- | --- |

(24)

Kot je opisano v uredbah o začasni in dokončni dajatvi, se je vlada Republike Koreje zelo zanimala za Hynixov primer. Vlada Republike Koreje je priznala, da tuji vlagatelji zaradi Hynixovega položaja niso bili pripravljeni investirati v Koreji, ker je bilo kreditno tveganje korejskih bank v zvezi s Hynixom tako veliko. Težavo družbe Hynix je bilo treba rešiti, da se odpravi negotovost; v poročilu Ministrstva za finance in ekonomijo je bila strukturalna prilagoditev družbe Hynix navedena kot glavno politično vprašanje za drugo polovico leta 2002. Poročilo, ki ga je Velika nacionalna stranka Koreje predložila nacionalni skupščini v opoziciji, kritizira vztrajno prizadevanje vlade Republike Koreje za rešitev skupine Hyundai, katere hčerinska družba je bil Hynix, z navedbo, da vlada Republike Koreje z reševanjem družbe Hynix „investira v sod brez dna“. Ker je bilo poročilo predloženo novembra 2002, Hynix meni, da se ne bi smelo šteti kot dokaz udeležbe vlade Republike Koreje pri novem prestrukturiranju. Vendar pa so upniki novo prestrukturiranje potrdili le mesec po predložitvi poročila Velike nacionalne stranke, prizadevanja za rešitev Hynixa pa so potekala že mesece prej. Poročilo Velike nacionalne stranke zato ni nepomembno za vprašanje, ali je vlada Republike Koreje imela strategijo za rešitev Hynixa.

| (25) | V prvi polovici leta je namestnik finančnega ministra navedel, da „bodo morali upniki čim prej najti rešitev za Hynix, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki na gospodarstvo“. S tem namenom je bilo organizirano srečanje med vlado Republike Koreje in Hynixovimi upniki, da bi vlada Republike Koreje izrazila svoje stališče glede tekočih pogajanj z družbo Micron. Ministrstvo za finance in ekonomijo ni moglo ne potrditi ne zavrniti, ali so bila organizirana še druga srečanja, in je trdilo, da zapisniki srečanj niso bili vedno shranjeni. Finančna nadzorna komisija pa je povedala, da ni bilo nobenih nadaljnjih srečanj, čeprav je bila o dogajanju obveščena preko neuradnih telefonskih pogovorov. Vendar zabeleženi dokazi nakazujejo, da je vlada Republike Koreje, ki je vedela za predhodne preiskave Evropskih skupnosti in ZDA o njeni udeležbi pri družbi Hynix, ukazala, da mora biti vsa komunikacija v zvezi z družbo Hynix ustna, zato da je ne bi bilo mogoče dokazati (7). Finančna nadzorna komisija je navedla, da ni imela pristojnosti za poseganje v prizadevanja za prestrukturiranje vsake družbe, vendar pa, da je izvedla delno spremljanje postopka, na primer, kadar je menila, da bi lahko obstajal šok za trge. Finančna nadzorna komisija izvaja takšno spremljanje s stiki z osebami na „delovni ravni“, vendar takšni stiki niso zabeleženi. Čeprav je finančna nadzorna komisija navedla, da je bil Hynix prestrukturiran, ker je bil tako velik, je vztrajala pri tem, da so način takšnega prestrukturiranja določili izključno upniki. Hynixove banke upnice so potrdile, da je finančna nadzorna komisija budno spremljala prestrukturiranje, in sicer preko telefonskih klicev in zahtev po informacijah. |
| --- | --- |

(25)

V prvi polovici leta je namestnik finančnega ministra navedel, da „bodo morali upniki čim prej najti rešitev za Hynix, da se čim bolj zmanjšajo škodljivi učinki na gospodarstvo“. S tem namenom je bilo organizirano srečanje med vlado Republike Koreje in Hynixovimi upniki, da bi vlada Republike Koreje izrazila svoje stališče glede tekočih pogajanj z družbo Micron. Ministrstvo za finance in ekonomijo ni moglo ne potrditi ne zavrniti, ali so bila organizirana še druga srečanja, in je trdilo, da zapisniki srečanj niso bili vedno shranjeni. Finančna nadzorna komisija pa je povedala, da ni bilo nobenih nadaljnjih srečanj, čeprav je bila o dogajanju obveščena preko neuradnih telefonskih pogovorov. Vendar zabeleženi dokazi nakazujejo, da je vlada Republike Koreje, ki je vedela za predhodne preiskave Evropskih skupnosti in ZDA o njeni udeležbi pri družbi Hynix, ukazala, da mora biti vsa komunikacija v zvezi z družbo Hynix ustna, zato da je ne bi bilo mogoče dokazati (7). Finančna nadzorna komisija je navedla, da ni imela pristojnosti za poseganje v prizadevanja za prestrukturiranje vsake družbe, vendar pa, da je izvedla delno spremljanje postopka, na primer, kadar je menila, da bi lahko obstajal šok za trge. Finančna nadzorna komisija izvaja takšno spremljanje s stiki z osebami na „delovni ravni“, vendar takšni stiki niso zabeleženi. Čeprav je finančna nadzorna komisija navedla, da je bil Hynix prestrukturiran, ker je bil tako velik, je vztrajala pri tem, da so način takšnega prestrukturiranja določili izključno upniki. Hynixove banke upnice so potrdile, da je finančna nadzorna komisija budno spremljala prestrukturiranje, in sicer preko telefonskih klicev in zahtev po informacijah.

| (26) | Vlada Republike Koreje je na srečanjih aprila 2002 sporočila svoje uradno stališče Hynixovim upnikom, in sicer, da je treba Hynix prodati ali pa ga rešiti, da se omili šok. Čeprav je vlada Republike Koreje vztrajala, da je bila odločitev za likvidacijo prepuščena upnikom, njene izjave glede pomembnosti reševanja Hynixa (s prestrukturiranjema ali prodajo), da se ponovno vzpostavi zaupanje v korejske trge, ne podpirajo takšnega vztrajanja. Mnenje vlade Republike Koreje, da je bil Hynix prevelik, da bi propadel, je potrdila izjava ene od bank upnic, da je bil Hynix tako velika družba, ki je zaposlovala tako veliko število ljudi, da „so jasne posledice, če bi družba bankrotirala ali postala nelikvidna“. Poleg tega je eden od zunanjih svetovalcev Hynixa v svojem pismu navedel, da bi pomagal „najti realno in učinkovito možnost za prestrukturiranje Hynixa, ki bi v največji možni meri zmanjšalo socialno škodo ...“ (poudarek dodan). Jasno je bilo, da likvidacija Hynixa sploh ni bila sprejemljiva. |
| --- | --- |

(26)

Vlada Republike Koreje je na srečanjih aprila 2002 sporočila svoje uradno stališče Hynixovim upnikom, in sicer, da je treba Hynix prodati ali pa ga rešiti, da se omili šok. Čeprav je vlada Republike Koreje vztrajala, da je bila odločitev za likvidacijo prepuščena upnikom, njene izjave glede pomembnosti reševanja Hynixa (s prestrukturiranjema ali prodajo), da se ponovno vzpostavi zaupanje v korejske trge, ne podpirajo takšnega vztrajanja. Mnenje vlade Republike Koreje, da je bil Hynix prevelik, da bi propadel, je potrdila izjava ene od bank upnic, da je bil Hynix tako velika družba, ki je zaposlovala tako veliko število ljudi, da „so jasne posledice, če bi družba bankrotirala ali postala nelikvidna“. Poleg tega je eden od zunanjih svetovalcev Hynixa v svojem pismu navedel, da bi pomagal „najti realno in učinkovito možnost za prestrukturiranje Hynixa, ki bi v največji možni meri zmanjšalo socialno škodo ...“ (poudarek dodan). Jasno je bilo, da likvidacija Hynixa sploh ni bila sprejemljiva.

VI.   Povezava vlade Republike Koreje s Hynixovimi bankami upnicami

| (27) | Vlada Republike Koreje je glavni delničar v številnih Hynixovih bankah upnicah. Zabeleženi podatki, ki so jih predložili banke, Hynix in vlada Republike Koreje, kažejo, da je imela vlada Republike Koreje bistven delež (> 20 %) v bankah upnicah/finančnih institucijah, kjer je imela v CFIC vsaj 75-odstotno volilno pravico. Opozoriti je treba, da je bila zahtevana večina v CFIC 75-odstotna, zato ni dvoma, da je vlada Republike Koreje sodelovala pri odločitvah v svetu upnic. |
| --- | --- |

(27)

Vlada Republike Koreje je glavni delničar v številnih Hynixovih bankah upnicah. Zabeleženi podatki, ki so jih predložili banke, Hynix in vlada Republike Koreje, kažejo, da je imela vlada Republike Koreje bistven delež (> 20 %) v bankah upnicah/finančnih institucijah, kjer je imela v CFIC vsaj 75-odstotno volilno pravico. Opozoriti je treba, da je bila zahtevana večina v CFIC 75-odstotna, zato ni dvoma, da je vlada Republike Koreje sodelovala pri odločitvah v svetu upnic.

| (28) | Kot v prvotni preiskavi sta KDB in NACF v celoti v lasti vlade in sta kot takšni v smislu člena 1(3) osnovne uredbe javna organa. |
| --- | --- |

(28)

Kot v prvotni preiskavi sta KDB in NACF v celoti v lasti vlade in sta kot takšni v smislu člena 1(3) osnovne uredbe javna organa.

| (29) | Ni pa zabeleženih dokazov, ki bi nakazovali, da se je situacija v zvezi z Woori Bank spremenila glede na opisano situacijo v uvodnih izjavah 80 do 82 uredbe o začasni dajatvi. Poleg tega je Chohung Bank, ki se po združitvi s Shinhan Bank 1. aprila 2006 imenuje Shinhan Bank, januarja 2002, kot je navedeno v uredbi o začasni dajatvi, sklenila Memorandum o soglasju s Korea Deposit Insurance Corporation („KDIC“), kar je KDIC-u, ki je javni organ, omogočilo odločilen vpliv na odločanje v Chohung Bank. |
| --- | --- |

(29)

Ni pa zabeleženih dokazov, ki bi nakazovali, da se je situacija v zvezi z Woori Bank spremenila glede na opisano situacijo v uvodnih izjavah 80 do 82 uredbe o začasni dajatvi. Poleg tega je Chohung Bank, ki se po združitvi s Shinhan Bank 1. aprila 2006 imenuje Shinhan Bank, januarja 2002, kot je navedeno v uredbi o začasni dajatvi, sklenila Memorandum o soglasju s Korea Deposit Insurance Corporation („KDIC“), kar je KDIC-u, ki je javni organ, omogočilo odločilen vpliv na odločanje v Chohung Bank.

| (30) | Odlok 408 korejskega predsednika vlade je dodatni dokaz, da obstaja pravni obseg za poseganje vlade Republike Koreje v finančni sektor iz političnih razlogov. Vlada Republike Koreje navaja, da je odlok dokaz, da je korejska vlada uradno navedla, da ne bo posegala v banke in finančne institucije. Vendar člen 5(1) odloka 408 korejskega predsednika vlade določa, da „če finančna nadzorna organizacija zaprosi za sodelovanje finančne institucije ali podporo zaradi stabilizacije finančnega trga,... se ta opredeli v dokumentu ali na srečanju“. Zato ne le da uredba izključuje vladno poseganje v finančne institucije, temveč tudi jasno določa načine izvedbe takšnega poseganja. |
| --- | --- |

(30)

Odlok 408 korejskega predsednika vlade je dodatni dokaz, da obstaja pravni obseg za poseganje vlade Republike Koreje v finančni sektor iz političnih razlogov. Vlada Republike Koreje navaja, da je odlok dokaz, da je korejska vlada uradno navedla, da ne bo posegala v banke in finančne institucije. Vendar člen 5(1) odloka 408 korejskega predsednika vlade določa, da „če finančna nadzorna organizacija zaprosi za sodelovanje finančne institucije ali podporo zaradi stabilizacije finančnega trga,... se ta opredeli v dokumentu ali na srečanju“. Zato ne le da uredba izključuje vladno poseganje v finančne institucije, temveč tudi jasno določa načine izvedbe takšnega poseganja.

| (31) | Hynix je trdil, da vlada Republike Koreje ni nadzorovala KEB in da delež Commerzbank dokazuje njegovo neodvisnost od poseganja vlade Republike Koreje. Predložil je tudi dokumente, ki se nanašajo na pravico Commerzbank do veta pri nekaterih vprašanjih, vključno z obvladovanjem tveganja. Vendar KEB ni mogel potrditi, da je Commerzbank, čeprav je poslal osebo, ki je postala članica skupine upnikov, izvajal kakršen koli nadzor nad odločitvami o dajanju posojil in dejansko navedel, da niso vedeli za obstoj takšnih pravic do veta. Nadalje je nedavna preiskava vključenosti vlade Republike Koreje pri nakupu deležev KEB preko Lone Star leta 2003 pokazala, da vlada Republike Koreje nadzoruje KEB. Zato se šteje, da ni razloga za opustitev sklepnih ugotovitev iz prvotne preiskave glede vpliva vlade Republike Koreje o odločitvah o KEB. |
| --- | --- |

(31)

Hynix je trdil, da vlada Republike Koreje ni nadzorovala KEB in da delež Commerzbank dokazuje njegovo neodvisnost od poseganja vlade Republike Koreje. Predložil je tudi dokumente, ki se nanašajo na pravico Commerzbank do veta pri nekaterih vprašanjih, vključno z obvladovanjem tveganja. Vendar KEB ni mogel potrditi, da je Commerzbank, čeprav je poslal osebo, ki je postala članica skupine upnikov, izvajal kakršen koli nadzor nad odločitvami o dajanju posojil in dejansko navedel, da niso vedeli za obstoj takšnih pravic do veta. Nadalje je nedavna preiskava vključenosti vlade Republike Koreje pri nakupu deležev KEB preko Lone Star leta 2003 pokazala, da vlada Republike Koreje nadzoruje KEB. Zato se šteje, da ni razloga za opustitev sklepnih ugotovitev iz prvotne preiskave glede vpliva vlade Republike Koreje o odločitvah o KEB.

| (32) | Nadaljnji primer poseganja vlade Republike Koreje v Hynixovih bankah upnicah je bilo imenovanje nekdanjega ministra za industrijo in trgovino za predsednika odbora Hynixovega CFIC za prestrukturiranje, ki ga je imenoval usmerjevalni odbor navedenega organa, nekaj mesecev pozneje pa je bil ta ponovno imenovan za ministra. |
| --- | --- |

(32)

Nadaljnji primer poseganja vlade Republike Koreje v Hynixovih bankah upnicah je bilo imenovanje nekdanjega ministra za industrijo in trgovino za predsednika odbora Hynixovega CFIC za prestrukturiranje, ki ga je imenoval usmerjevalni odbor navedenega organa, nekaj mesecev pozneje pa je bil ta ponovno imenovan za ministra.

| (33) | Kookmin in Woori Bank sta v svojih prospektih za Komisijo vrednostnih papirjev in borze za leto 2002 tudi navedla, da je vlada Republike Koreje lahko zaradi svojega vmešavanja vplivala na njihove politične odločitve. Hynix je predložil dokaze, da se zadevno besedilo ni specifično nanašalo nanj in ga ne gre jemati kot navedbo, da je vlada Republike Koreje izvajala nadzor nad korejskim bančnim sektorjem. Vendar pa dokaz, ki ga je predložil Hynix, ne spodbija drugih opozoril iz prospekta, na primer, da bi vlada Republike Koreje kot imetnik deležev „lahko vplivala na sprejetje naših ukrepov ali izvajanje ciljev, ki niso v skladu z interesi [upnikov]“. |
| --- | --- |

(33)

Kookmin in Woori Bank sta v svojih prospektih za Komisijo vrednostnih papirjev in borze za leto 2002 tudi navedla, da je vlada Republike Koreje lahko zaradi svojega vmešavanja vplivala na njihove politične odločitve. Hynix je predložil dokaze, da se zadevno besedilo ni specifično nanašalo nanj in ga ne gre jemati kot navedbo, da je vlada Republike Koreje izvajala nadzor nad korejskim bančnim sektorjem. Vendar pa dokaz, ki ga je predložil Hynix, ne spodbija drugih opozoril iz prospekta, na primer, da bi vlada Republike Koreje kot imetnik deležev „lahko vplivala na sprejetje naših ukrepov ali izvajanje ciljev, ki niso v skladu z interesi [upnikov]“.

| (34) | Komisija je zaprosila za vpogled v interno dokumentacijo v zvezi z odločitvijo bank upnic za odobritev načrta za prestrukturiranje. Ti zaupni dokumenti kažejo, da čeprav so vsi upniki pri odločanju o udeležbi pri prestrukturiranju izvedli svoje standardne postopke, niso delovali v skladu z bonitetno oceno, ki so jo Hynixu pripisali v zadevnem obdobju, čeprav so vsi upniki Hynix ocenili v skladu z oceno družbe Standard & Poor kot družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti. Ko je bilo na primer odobreno prestrukturiranje, je bilo v bonitetni oceni Hynixa ene banke navedeno, da je družba izjemno ranljiva in da je zelo malo verjetno, da si bo opomogla. V oceni, ki so jo Hynixu dale druge banke, je bilo navedeno, da je možnost za propad zelo verjetna in da ni možnosti za ponovno obnovo družbe. Banke so kljub temu odobrile predlog za prestrukturiranje, čeprav so dokazi kazali, da to ni usklajeno s tržno usmerjenim pristopom in da poročilo DB ne navaja drugačnih podatkov. |
| --- | --- |

(34)

Komisija je zaprosila za vpogled v interno dokumentacijo v zvezi z odločitvijo bank upnic za odobritev načrta za prestrukturiranje. Ti zaupni dokumenti kažejo, da čeprav so vsi upniki pri odločanju o udeležbi pri prestrukturiranju izvedli svoje standardne postopke, niso delovali v skladu z bonitetno oceno, ki so jo Hynixu pripisali v zadevnem obdobju, čeprav so vsi upniki Hynix ocenili v skladu z oceno družbe Standard & Poor kot družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti. Ko je bilo na primer odobreno prestrukturiranje, je bilo v bonitetni oceni Hynixa ene banke navedeno, da je družba izjemno ranljiva in da je zelo malo verjetno, da si bo opomogla. V oceni, ki so jo Hynixu dale druge banke, je bilo navedeno, da je možnost za propad zelo verjetna in da ni možnosti za ponovno obnovo družbe. Banke so kljub temu odobrile predlog za prestrukturiranje, čeprav so dokazi kazali, da to ni usklajeno s tržno usmerjenim pristopom in da poročilo DB ne navaja drugačnih podatkov.

| (35) | To so upniki dokazali z obravnavo dolga, ki so ga prenesli, in z lastniškim deležem, ki so ga prejeli v okviru zamenjave terjatev v lastniške deleže, in sicer je bilo okoli 80–90 % Hynixovega dolga odpisanega kot izguba, v drugem primeru celo 100 %, delnice pa so bile prodane za približno 20 % cene, ki so jo plačali upniki. |
| --- | --- |

(35)

To so upniki dokazali z obravnavo dolga, ki so ga prenesli, in z lastniškim deležem, ki so ga prejeli v okviru zamenjave terjatev v lastniške deleže, in sicer je bilo okoli 80–90 % Hynixovega dolga odpisanega kot izguba, v drugem primeru celo 100 %, delnice pa so bile prodane za približno 20 % cene, ki so jo plačali upniki.

| (36) | Družba trdi, da poznejši dogodki kažejo, da je bila odločitev upnikov pravilna; Hynix je od leta 2005 dobičkonosen, upniki pa so svoje delnice v družbi prodali za precejšen dobiček. Vendar gre v prvi vrsti za analizo za nazaj, ki nikakor ne utemelji sklepa, da je bil načrt za prestrukturiranje, ki so ga v zadevnem obdobju odobrili upniki, v skladu s tržno usmerjenim pristopom. Poleg tega je dejstvo, da je Hynix preživel zaradi obsežnih subvencij. Ker je Hynix preživel, ni mogoče trditi, da subvencije niso subvencije, če je bilo preživetje možno le zaradi teh subvencij. Nenazadnje so bili upniki v položaju, v kakršnem so bili konec leta 2002, ker so leta 2001 sodelovali v prestrukturiranju, ki pomeni subvencioniranje. Zato ne morejo trditi, da bi jih morali primerjati z zasebnimi upniki, ker so vse sprejete ukrepe, ki so v določenem obdobju vodili do njihovega položaja, sprejeli zgolj po lastni volji. Zato Hynixova utemeljitev ne vpliva na sklepno ugotovitev, da upniki niso delovali v skladu s tržno usmerjenim pristopom. |
| --- | --- |

(36)

Družba trdi, da poznejši dogodki kažejo, da je bila odločitev upnikov pravilna; Hynix je od leta 2005 dobičkonosen, upniki pa so svoje delnice v družbi prodali za precejšen dobiček. Vendar gre v prvi vrsti za analizo za nazaj, ki nikakor ne utemelji sklepa, da je bil načrt za prestrukturiranje, ki so ga v zadevnem obdobju odobrili upniki, v skladu s tržno usmerjenim pristopom. Poleg tega je dejstvo, da je Hynix preživel zaradi obsežnih subvencij. Ker je Hynix preživel, ni mogoče trditi, da subvencije niso subvencije, če je bilo preživetje možno le zaradi teh subvencij. Nenazadnje so bili upniki v položaju, v kakršnem so bili konec leta 2002, ker so leta 2001 sodelovali v prestrukturiranju, ki pomeni subvencioniranje. Zato ne morejo trditi, da bi jih morali primerjati z zasebnimi upniki, ker so vse sprejete ukrepe, ki so v določenem obdobju vodili do njihovega položaja, sprejeli zgolj po lastni volji. Zato Hynixova utemeljitev ne vpliva na sklepno ugotovitev, da upniki niso delovali v skladu s tržno usmerjenim pristopom.

VII.   Sklepne ugotovitve o finančnem prispevku

| (37) | Glede na zabeležene dokaze v zvezi s politiko vlade Republike Koreje glede Hynixa in njene vključenosti v postopek odločanja Hynixovih upnikov ter tudi dokaze v zvezi s Hynixovim katastrofalnim položajem ter nepripravljenostjo trga za financiranje kapitala in pomanjkanje dokazov, da so obstoječi upniki delovali v skladu z merili tržne uspešnosti, se sklene, da je korejska vlada Hynixovim upnikom dajala navodila in pooblastila za rešitev Hynixa z odobritvijo prestrukturiranja, kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 19. To je predstavljalo finančni prispevek v smislu člena 2(1) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(37)

Glede na zabeležene dokaze v zvezi s politiko vlade Republike Koreje glede Hynixa in njene vključenosti v postopek odločanja Hynixovih upnikov ter tudi dokaze v zvezi s Hynixovim katastrofalnim položajem ter nepripravljenostjo trga za financiranje kapitala in pomanjkanje dokazov, da so obstoječi upniki delovali v skladu z merili tržne uspešnosti, se sklene, da je korejska vlada Hynixovim upnikom dajala navodila in pooblastila za rešitev Hynixa z odobritvijo prestrukturiranja, kot je opisano v zgornji uvodni izjavi 19. To je predstavljalo finančni prispevek v smislu člena 2(1) osnovne uredbe.

| (38) | Hynix je trdil, da korejska vlada ni imela nič z novim prestrukturiranjem, ki so ga načrtovali njegovi upniki s pomočjo zunanjih svetovalcev. Poleg tega je trdil, da so zabeleženi dokazi pokazali le, da je bila vlada Republike Koreje zaskrbljena zaradi Hynixove prihodnosti, ni pa bilo dokazov za povezavo med vlado Republike Koreje in delovanjem bank. Čeprav delež vlade Republike Koreje ni dokončen dokaz o dajanju navodil in pooblastil, je močen dokaz za to, do kolikšne mere je vlada Republike Koreje lahko vplivala na postopek odločanja bank. Kot kažejo dokazi zabeleženi v prvotni preiskavi, glavni delničar, torej vlada Republike Koreje, lahko imenuje direktorje in tako lahko vpliva na izid glasovanja na sestankih uprave. Poleg tega različni zabeleženi časopisni članki in poročila jasno kažejo, da vlada Republike Koreje ne bi dopustila Hynixovega propada; to potrjuje tudi dejstvo, da je ena od bank, ki je v celoti v lasti vlade Republike Koreje, kupila Hynixov dolg od drugih upnikov, da bi zmanjšala breme bank, ki jim je bilo naročeno, naj rešijo Hynix. Nesporno je, da so nov načrt za prestrukturiranje pripravili Hynixovi zunanji svetovalci v sodelovanju z njegovimi upniki, vendar pa zabeleženi dokazi nakazujejo, da je vlada Republike Koreje naročila in pooblastila Hynixove upnike za njegovo prestrukturiranje in jim naročila, naj ne dopustijo Hynixovega propada. |
| --- | --- |

(38)

Hynix je trdil, da korejska vlada ni imela nič z novim prestrukturiranjem, ki so ga načrtovali njegovi upniki s pomočjo zunanjih svetovalcev. Poleg tega je trdil, da so zabeleženi dokazi pokazali le, da je bila vlada Republike Koreje zaskrbljena zaradi Hynixove prihodnosti, ni pa bilo dokazov za povezavo med vlado Republike Koreje in delovanjem bank. Čeprav delež vlade Republike Koreje ni dokončen dokaz o dajanju navodil in pooblastil, je močen dokaz za to, do kolikšne mere je vlada Republike Koreje lahko vplivala na postopek odločanja bank. Kot kažejo dokazi zabeleženi v prvotni preiskavi, glavni delničar, torej vlada Republike Koreje, lahko imenuje direktorje in tako lahko vpliva na izid glasovanja na sestankih uprave. Poleg tega različni zabeleženi časopisni članki in poročila jasno kažejo, da vlada Republike Koreje ne bi dopustila Hynixovega propada; to potrjuje tudi dejstvo, da je ena od bank, ki je v celoti v lasti vlade Republike Koreje, kupila Hynixov dolg od drugih upnikov, da bi zmanjšala breme bank, ki jim je bilo naročeno, naj rešijo Hynix. Nesporno je, da so nov načrt za prestrukturiranje pripravili Hynixovi zunanji svetovalci v sodelovanju z njegovimi upniki, vendar pa zabeleženi dokazi nakazujejo, da je vlada Republike Koreje naročila in pooblastila Hynixove upnike za njegovo prestrukturiranje in jim naročila, naj ne dopustijo Hynixovega propada.

| (39) | Vedenje bank prav tako jasno kaže, da niso delovale v skladu z običajnimi poslovnimi interesi. Nobena od bank ni ocenila Hynixa kot družbo z investicijsko kategorijo, vse ocene, ki so jih Hynixu dodelili njegovi upniki, kažejo, da so menili, da je bistveno ogrožen in so dvomili v morebitno preživetje družbe. Družba je trdila, da bi bilo treba proučiti vedenje upnikov z vidika „obstoječega upnika“. Vendar pa, kot je podrobneje obravnavano v uvodnih izjavah 36 in 41 do 44, zlasti v tem primeru, v katerem so bile zagotovljene podobne in zelo visoke subvencije, ki so bile odobrene komaj leto prej, bi bila pravilna ocena gospodarske sprejemljivosti upnikov ocena zasebnih vlagateljev. Zato je treba obravnavati vprašanje, ali bi se obstoječi upnik vedel podobno kot Hynixovi upniki. |
| --- | --- |

(39)

Vedenje bank prav tako jasno kaže, da niso delovale v skladu z običajnimi poslovnimi interesi. Nobena od bank ni ocenila Hynixa kot družbo z investicijsko kategorijo, vse ocene, ki so jih Hynixu dodelili njegovi upniki, kažejo, da so menili, da je bistveno ogrožen in so dvomili v morebitno preživetje družbe. Družba je trdila, da bi bilo treba proučiti vedenje upnikov z vidika „obstoječega upnika“. Vendar pa, kot je podrobneje obravnavano v uvodnih izjavah 36 in 41 do 44, zlasti v tem primeru, v katerem so bile zagotovljene podobne in zelo visoke subvencije, ki so bile odobrene komaj leto prej, bi bila pravilna ocena gospodarske sprejemljivosti upnikov ocena zasebnih vlagateljev. Zato je treba obravnavati vprašanje, ali bi se obstoječi upnik vedel podobno kot Hynixovi upniki.

VIII.   Ugodnost

| (40) | Ob upoštevanju katerih koli ugodnosti, ki jih je prejel Hynix, so KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB in NACF trdili, da so sodelovali v novem prestrukturiranju zaradi povečanja stopnje vračila posojil, ki so jih že odobrili Hynixu. Menili so, da je vrednost Hynixa kot delujoče družbe večja kakor trenutna likvidacijska vrednost. Kljub temu pa se ta primerjava, ne glede na to, koliko je koristna kot standardna analiza obstoja ugodnosti, v tem primeru zaradi razlogov iz uvodne izjave 36 in uvodnih izjav 41 do 44 ne more uporabiti. Poleg tega obstoj morebitnih ugodnosti s strani upnikov, ki so zelo veliko tvegali s svojimi vlaganji, ne dokazuje, da Hynixu niso bile zagotovljene ugodnosti. |
| --- | --- |

(40)

Ob upoštevanju katerih koli ugodnosti, ki jih je prejel Hynix, so KEB, Woori Bank, Shinhan Bank, KDB in NACF trdili, da so sodelovali v novem prestrukturiranju zaradi povečanja stopnje vračila posojil, ki so jih že odobrili Hynixu. Menili so, da je vrednost Hynixa kot delujoče družbe večja kakor trenutna likvidacijska vrednost. Kljub temu pa se ta primerjava, ne glede na to, koliko je koristna kot standardna analiza obstoja ugodnosti, v tem primeru zaradi razlogov iz uvodne izjave 36 in uvodnih izjav 41 do 44 ne more uporabiti. Poleg tega obstoj morebitnih ugodnosti s strani upnikov, ki so zelo veliko tvegali s svojimi vlaganji, ne dokazuje, da Hynixu niso bile zagotovljene ugodnosti.

| (41) | Hynix trdi, da je bilo novo prestrukturiranje tržno usmerjeno, kot so ga po mesecih skrbne proučitve oblikovali zunanji svetovalci, kot sta DB in Deloittes, in je temeljilo na poročilu DB, ki je priporočilo serijo ukrepov, ki so bili dejansko izvedeni. Vendar je bilo poročilo naslovljeno na Hynixove upnike. Njegov cilj je bil v največji meri izterjati dolg za takšne upnike, obenem pa preprečiti propad družbe. Hynix je trdil, da bi morala biti ocena o ugodnostih, ki jih je družba prejela v okviru novega prestrukturiranja, ocena „zasebnega upnika“ in ne „zasebnega vlagatelja“. Položaj upnikov je dejavnik, ki bi ga lahko proučili v analizi, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36 in pozneje v besedilu, v tem primeru ne more biti pomemben. |
| --- | --- |

(41)

Hynix trdi, da je bilo novo prestrukturiranje tržno usmerjeno, kot so ga po mesecih skrbne proučitve oblikovali zunanji svetovalci, kot sta DB in Deloittes, in je temeljilo na poročilu DB, ki je priporočilo serijo ukrepov, ki so bili dejansko izvedeni. Vendar je bilo poročilo naslovljeno na Hynixove upnike. Njegov cilj je bil v največji meri izterjati dolg za takšne upnike, obenem pa preprečiti propad družbe. Hynix je trdil, da bi morala biti ocena o ugodnostih, ki jih je družba prejela v okviru novega prestrukturiranja, ocena „zasebnega upnika“ in ne „zasebnega vlagatelja“. Položaj upnikov je dejavnik, ki bi ga lahko proučili v analizi, vendar, kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 36 in pozneje v besedilu, v tem primeru ne more biti pomemben.

| (42) | Na splošno je odločilno, ali bi tržno usmerjen vlagatelj z ali brez kreditnega tveganja glede Hynixa ocenil predlagano naložbo v Hynix kot donosno naložbo. Poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na navedeno vprašanje, ker je naslovljeno na obstoječe upnike, in na splošno izhaja iz obstoječih Hynixovih dolgov in lastniških struktur kot osnove predlagane naložbe, in tako zmanjšuje možnost za hipotetično naložbo od zunaj praktično na nič. Poročilo DB ne vsebuje nobenih dokazov, da bi se zunanji zasebni vlagatelji zanimali za naložbe v Hynix. DB je zasebnim vlagateljem dejansko svetoval, naj ne vlagajo v Hynix, kot kaže dejstvo, da njegov oddelek za raziskave ni spremljal razvoja Hynixovega lastniškega kapitala. |
| --- | --- |

(42)

Na splošno je odločilno, ali bi tržno usmerjen vlagatelj z ali brez kreditnega tveganja glede Hynixa ocenil predlagano naložbo v Hynix kot donosno naložbo. Poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na navedeno vprašanje, ker je naslovljeno na obstoječe upnike, in na splošno izhaja iz obstoječih Hynixovih dolgov in lastniških struktur kot osnove predlagane naložbe, in tako zmanjšuje možnost za hipotetično naložbo od zunaj praktično na nič. Poročilo DB ne vsebuje nobenih dokazov, da bi se zunanji zasebni vlagatelji zanimali za naložbe v Hynix. DB je zasebnim vlagateljem dejansko svetoval, naj ne vlagajo v Hynix, kot kaže dejstvo, da njegov oddelek za raziskave ni spremljal razvoja Hynixovega lastniškega kapitala.

| (43) | V vsakem primeru je bil Hynixov finančni položaj v obdobju novega prestrukturiranja, kot je opisano v uvodni izjavi 14, zastrašujoč in je bilo jasno, da Hynix ni bil zmožen poravnati svojih dolgov, zato trg ni vlagal vanj, kar izhaja iz izjave finančnih svetovalcev iz uvodnih izjav 14 in 15. Poročilo DB sicer izpostavlja način Hynixovih upnikov za zmanjšanje njihovih izgub, ne navaja pa, zakaj bi trg še naprej posojal denar ali vlagal v Hynix, torej v družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti. Zato takšni podatki, ki so na voljo glede Hynixovega položaja in tržnih razmer, potrjujejo, da poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na vprašanje, ali bi tržno usmerjen vlagatelj predlagano naložbo v Hynix ocenil kot donosno. |
| --- | --- |

(43)

V vsakem primeru je bil Hynixov finančni položaj v obdobju novega prestrukturiranja, kot je opisano v uvodni izjavi 14, zastrašujoč in je bilo jasno, da Hynix ni bil zmožen poravnati svojih dolgov, zato trg ni vlagal vanj, kar izhaja iz izjave finančnih svetovalcev iz uvodnih izjav 14 in 15. Poročilo DB sicer izpostavlja način Hynixovih upnikov za zmanjšanje njihovih izgub, ne navaja pa, zakaj bi trg še naprej posojal denar ali vlagal v Hynix, torej v družbo, ki plačuje le nekatere obveznosti. Zato takšni podatki, ki so na voljo glede Hynixovega položaja in tržnih razmer, potrjujejo, da poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na vprašanje, ali bi tržno usmerjen vlagatelj predlagano naložbo v Hynix ocenil kot donosno.

| (44) | Poleg tega ne glede na vprašanje, kakšne možnosti za delovanje so imele stranke glede na razmere leta 2002, ostaja dejstvo, da je bil Hynix v takšen položaj pahnjen zaradi ekonomsko nerazumnih odločitev o naložbah in posojilu, ki jih je sprejela vlada Republike Koreje ali so bile sprejete v njenem imenu leta 2001 in katerih vpliv je trajal tudi leta 2002 in pozneje. Izrecen cilj novega prestrukturiranja je bilo refinanciranje Hynixa, ki ga ni mogoče ločiti od paketa pomoči iz leta 2001. Ta dva elementa sta tesno povezana. Z drugimi besedami, ker je bilo prejšnje prestrukturiranje nerazumno in ni uspelo, je bilo potrebno obstoječo kreditno tveganje upnikov prenesti v ukrep iz leta 2002. Zato je bila predlagana rešitev iz poročila DB možna le zaradi ukrepov iz leta 2001. Določenih predlaganih ukrepov ni mogoče obravnavati kot merilo tržne uspešnosti, ker so ukrepi sami nadaljevanje prejšnjih nerazumnih odločitev vlade glede naložb. Zato poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na vprašanje, ali bi tržno usmerjen vlagatelj predlagano naložbo v Hynix ocenil kot donosno. |
| --- | --- |

(44)

Poleg tega ne glede na vprašanje, kakšne možnosti za delovanje so imele stranke glede na razmere leta 2002, ostaja dejstvo, da je bil Hynix v takšen položaj pahnjen zaradi ekonomsko nerazumnih odločitev o naložbah in posojilu, ki jih je sprejela vlada Republike Koreje ali so bile sprejete v njenem imenu leta 2001 in katerih vpliv je trajal tudi leta 2002 in pozneje. Izrecen cilj novega prestrukturiranja je bilo refinanciranje Hynixa, ki ga ni mogoče ločiti od paketa pomoči iz leta 2001. Ta dva elementa sta tesno povezana. Z drugimi besedami, ker je bilo prejšnje prestrukturiranje nerazumno in ni uspelo, je bilo potrebno obstoječo kreditno tveganje upnikov prenesti v ukrep iz leta 2002. Zato je bila predlagana rešitev iz poročila DB možna le zaradi ukrepov iz leta 2001. Določenih predlaganih ukrepov ni mogoče obravnavati kot merilo tržne uspešnosti, ker so ukrepi sami nadaljevanje prejšnjih nerazumnih odločitev vlade glede naložb. Zato poročilo DB ne daje zanesljivega odgovora na vprašanje, ali bi tržno usmerjen vlagatelj predlagano naložbo v Hynix ocenil kot donosno.

| (45) | Zato se šteje, da je novo prestrukturiranje družbi prineslo ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(45)

Zato se šteje, da je novo prestrukturiranje družbi prineslo ugodnosti v smislu člena 2(2) osnovne uredbe.

IX.   Posebnost

| (46) | Ker so bili ukrepi za novo prestrukturiranje namenjeni izrecno Hynixu, se prenos terjatev, pretvorba obresti v glavnico in zamenjava terjatev v lastniške deleže obravnavajo kot specifični v smislu člena 3 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(46)

Ker so bili ukrepi za novo prestrukturiranje namenjeni izrecno Hynixu, se prenos terjatev, pretvorba obresti v glavnico in zamenjava terjatev v lastniške deleže obravnavajo kot specifični v smislu člena 3 osnovne uredbe.

X.   Izračun višine ugodnosti

(i)   Čas ugodnosti

| (47) | V skladu s členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateremu se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj se ugotovi med obdobjem preiskave subvencioniranja. Znesek terjatev ustreza znesku zamenjave v lastniške deleže in je bil izbrisan iz posojil in vknjižen kot prilagoditev kapitala, ko je bila sprejeta odločitev o prestrukturiranju dne 30. decembra 2002 (Opomba 14 k finančnemu izkazu Hynixa za leto 2002). Podobno je bilo Hynixu odpisano plačilo obresti na njegov dolg istega dne. |
| --- | --- |

(47)

V skladu s členom 5 osnovne uredbe se znesek subvencije, proti kateremu se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, izračuna glede na ugodnost prejemnika, katere obstoj se ugotovi med obdobjem preiskave subvencioniranja. Znesek terjatev ustreza znesku zamenjave v lastniške deleže in je bil izbrisan iz posojil in vknjižen kot prilagoditev kapitala, ko je bila sprejeta odločitev o prestrukturiranju dne 30. decembra 2002 (Opomba 14 k finančnemu izkazu Hynixa za leto 2002). Podobno je bilo Hynixu odpisano plačilo obresti na njegov dolg istega dne.

| (48) | Industrija Skupnosti je trdila, da Hynix od novega prestrukturiranja ni imel ugodnosti od 13. aprila 2003, ko so bile delnice dejansko izdane upnikom. Po drugi strani je družba trdila, da je bil dejanski datum ugodnosti december 2002, ker je bil to datum, ko so upniki sprejeli odločitev o odobritvi prestrukturiranja, in datum, na katerega so Hynixu odpisali njegove obveznosti v zvezi z njegovim dolgom. |
| --- | --- |

(48)

Industrija Skupnosti je trdila, da Hynix od novega prestrukturiranja ni imel ugodnosti od 13. aprila 2003, ko so bile delnice dejansko izdane upnikom. Po drugi strani je družba trdila, da je bil dejanski datum ugodnosti december 2002, ker je bil to datum, ko so upniki sprejeli odločitev o odobritvi prestrukturiranja, in datum, na katerega so Hynixu odpisali njegove obveznosti v zvezi z njegovim dolgom.

| (49) | Ker je odbor DSB za DRAM navedel, da je treba na ugodnosti subvencije gledati z vidika prejemnika, in ker od dne, ko je bila sprejeta odločitev o novem prestrukturiranju, družba ni imela več nobenih dolgov do svojih upnikov, se šteje, da je Hynix 30. decembra 2002 dejansko začel uživati ugodnosti od subvencioniranja. |
| --- | --- |

(49)

Ker je odbor DSB za DRAM navedel, da je treba na ugodnosti subvencije gledati z vidika prejemnika, in ker od dne, ko je bila sprejeta odločitev o novem prestrukturiranju, družba ni imela več nobenih dolgov do svojih upnikov, se šteje, da je Hynix 30. decembra 2002 dejansko začel uživati ugodnosti od subvencioniranja.

(ii)   Osnova za izračun

| (50) | V skladu z metodologijo, sprejeto v prvotni preiskavi, se za namene izračuna ugodnosti prenos dolga obravnava kot posojilo. Tudi pretvorba obresti v glavnico bo za ta namen obravnavana kot posojilo. V prvotni preiskavi je bila subvencija obravnavana kot znesek glavnice posojila, razporejenega na obdobje petih let, kar ustreza običajni amortizacijski dobi sredstev. Vsak tako razporejeni letni znesek se je povečal s standardno komercialno obrestno mero v Koreji (7 %). Preiskovalni odbor ES-Koreja o DRAM je to kritiziral, saj naj bi šlo za metodologijo v zvezi s subvencijami, ki ni odražala dejstva, da so posojila v nasprotju s subvencijami povračljiva in da je „zato očitno, da je za družbo ugodnejše, če dobi subvencijo kot pa posojilo“ (8). Odbor je menil, da mora ES izračun oblikovati na podlagi meril, ki odražajo običajne naložbene prakse. |
| --- | --- |

(50)

V skladu z metodologijo, sprejeto v prvotni preiskavi, se za namene izračuna ugodnosti prenos dolga obravnava kot posojilo. Tudi pretvorba obresti v glavnico bo za ta namen obravnavana kot posojilo. V prvotni preiskavi je bila subvencija obravnavana kot znesek glavnice posojila, razporejenega na obdobje petih let, kar ustreza običajni amortizacijski dobi sredstev. Vsak tako razporejeni letni znesek se je povečal s standardno komercialno obrestno mero v Koreji (7 %). Preiskovalni odbor ES-Koreja o DRAM je to kritiziral, saj naj bi šlo za metodologijo v zvezi s subvencijami, ki ni odražala dejstva, da so posojila v nasprotju s subvencijami povračljiva in da je „zato očitno, da je za družbo ugodnejše, če dobi subvencijo kot pa posojilo“ (8). Odbor je menil, da mora ES izračun oblikovati na podlagi meril, ki odražajo običajne naložbene prakse.

| (51) | Po pripombah odbora STO v zvezi z metodologijo glede subvencij iz prvotne preiskave, se je zdelo ustrezno, da se v zvezi s tem za izračun ugodnosti uporabijo merila, ki temeljijo na posojilih. |
| --- | --- |

(51)

Po pripombah odbora STO v zvezi z metodologijo glede subvencij iz prvotne preiskave, se je zdelo ustrezno, da se v zvezi s tem za izračun ugodnosti uporabijo merila, ki temeljijo na posojilih.

| (52) | Finančni položaj Hynixa je bil v obdobju novega prestrukturiranja zastrašujoč, kot je opisano v uvodnih izjavah 14 in 15, in je bilo jasno, da Hynix ni bil zmožen poravnati svojih dolgov, zato trg ni vlagal vanj. Hynix ni prejel nobenega komercialno primerljivega posojila v obdobju novega prestrukturiranja, niti ni bilo preverjenih zabeleženih dokazov v zvezi s stroški in pogoji primerljivega komercialnega posojila, ki bi ga Hynix ali druga družba v podobnem položaju prejela v zadevnem obdobju. Dejstvo, da so zasebni subjekti tudi sodelovali pri novem prestrukturiranju, ne zagotavlja zanesljivega merila, sodelujoči subjekti pa so bili majhni in so imeli zanemarljivo majhne deleže v Hynixu v primerjavi z družbami, ki so delovale po navodilih vlade Republike Koreje. Nadalje je v skladu z izsledki odbora STO v primeru DRAM na Japonskem, ki so obravnavali ista dejstva kot sedanja preiskava, prisotnost hkratne vpletenosti vlade v proces odločanja glede novega prestrukturiranja škodljivo delovala na trg, zato zasebne družbe ne morejo biti zanesljivo merilo (9). |
| --- | --- |

(52)

Finančni položaj Hynixa je bil v obdobju novega prestrukturiranja zastrašujoč, kot je opisano v uvodnih izjavah 14 in 15, in je bilo jasno, da Hynix ni bil zmožen poravnati svojih dolgov, zato trg ni vlagal vanj. Hynix ni prejel nobenega komercialno primerljivega posojila v obdobju novega prestrukturiranja, niti ni bilo preverjenih zabeleženih dokazov v zvezi s stroški in pogoji primerljivega komercialnega posojila, ki bi ga Hynix ali druga družba v podobnem položaju prejela v zadevnem obdobju. Dejstvo, da so zasebni subjekti tudi sodelovali pri novem prestrukturiranju, ne zagotavlja zanesljivega merila, sodelujoči subjekti pa so bili majhni in so imeli zanemarljivo majhne deleže v Hynixu v primerjavi z družbami, ki so delovale po navodilih vlade Republike Koreje. Nadalje je v skladu z izsledki odbora STO v primeru DRAM na Japonskem, ki so obravnavali ista dejstva kot sedanja preiskava, prisotnost hkratne vpletenosti vlade v proces odločanja glede novega prestrukturiranja škodljivo delovala na trg, zato zasebne družbe ne morejo biti zanesljivo merilo (9).

| (53) | Komisija je zato na podlagi komercialne obrestne mere oblikovala alternativno primerjavo, skupaj s premijo za kritje tveganja, iz česar bi bile razvidne zamudne obresti družb s primerljivo stopnjo tveganja. Takšno merilo upošteva časovni rok posojila, primerljivo obrestno mero, ki bi jo kreditno sposobna družba lahko plačala, verjetnost neizpolnitve obveznosti s strani kreditno nesposobne družbe v določenem časovnem obdobju in verjetnost neizpolnitve obveznosti s strani kreditno sposobne družbe v istem časovnem obdobju. |
| --- | --- |

(53)

Komisija je zato na podlagi komercialne obrestne mere oblikovala alternativno primerjavo, skupaj s premijo za kritje tveganja, iz česar bi bile razvidne zamudne obresti družb s primerljivo stopnjo tveganja. Takšno merilo upošteva časovni rok posojila, primerljivo obrestno mero, ki bi jo kreditno sposobna družba lahko plačala, verjetnost neizpolnitve obveznosti s strani kreditno nesposobne družbe v določenem časovnem obdobju in verjetnost neizpolnitve obveznosti s strani kreditno sposobne družbe v istem časovnem obdobju.

| (54) | Komisija je za izračun primerljive obrestne mere za kreditno nesposobnega posojilojemalca uporabila naslednjo formulo:
  ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1
  pri čemer je:







  n | = | časovni rok posojila, |
| --- | --- | --- | --- |
| ib | = | primerljiva obrestna mera za kreditno nesposobnega posojilojemalca, |
| if | = | dolgoročna obrestna mera, ki bi jo plačala kreditno sposobna družba, |
| pn | = | verjetnost za neizpolnitev obveznosti s strani kreditno nesposobne družbe v roku n let, |
| qn | = | verjetnost za neizpolnitev obveznosti s strani kreditno sposobne družbe v roku n let. |

(54)

Komisija je za izračun primerljive obrestne mere za kreditno nesposobnega posojilojemalca uporabila naslednjo formulo:

ib = [(1 –qn)(1 + if)n/(1 –pn)](1/n) –1

pri čemer je:

n

=

časovni rok posojila,

ib

=

primerljiva obrestna mera za kreditno nesposobnega posojilojemalca,

if

=

dolgoročna obrestna mera, ki bi jo plačala kreditno sposobna družba,

pn

=

verjetnost za neizpolnitev obveznosti s strani kreditno nesposobne družbe v roku n let,

qn

=

verjetnost za neizpolnitev obveznosti s strani kreditno sposobne družbe v roku n let.

| (55) | Za ta izračun je Komisija kot obrestno mero v KRW za posojila kreditno sposobnim družbam uporabila povprečno obrestno mero Bank of Korea za dolgoročne podjetniške obveznice v letu 2003, in sicer 10,43-odstotno obrestno mero. V obdobju trajanja zadevnih ukrepov je kot zamudne obrestne mere za kreditno sposobne in kreditno nesposobne družbe uporabila obrestne mere Moody’s Investor Services. V letu 2003 je bila zamudna obrestna mera za kreditno nesposobno družbo za obdobje treh let (obdobje, potrebno za novo posojilo in obnavljanje dolga) 54,86-odstotna, zamudna obrestna mera za kreditno sposobno družbo za obdobje treh let pa je bila v istem letu 0,33-odstotna. Tako je dobila skupno obrestno mero v višini 43,8 %. V nasprotju s tem je bila obrestna mera, ki jo je plačeval Hynix za zadevna posojila, 3,5-odstotna, tako da razlika v obrestnih merah znaša 40,3 %, iz česar izhaja 23,7-odstotna izravnalna dajatev. |
| --- | --- |

(55)

Za ta izračun je Komisija kot obrestno mero v KRW za posojila kreditno sposobnim družbam uporabila povprečno obrestno mero Bank of Korea za dolgoročne podjetniške obveznice v letu 2003, in sicer 10,43-odstotno obrestno mero. V obdobju trajanja zadevnih ukrepov je kot zamudne obrestne mere za kreditno sposobne in kreditno nesposobne družbe uporabila obrestne mere Moody’s Investor Services. V letu 2003 je bila zamudna obrestna mera za kreditno nesposobno družbo za obdobje treh let (obdobje, potrebno za novo posojilo in obnavljanje dolga) 54,86-odstotna, zamudna obrestna mera za kreditno sposobno družbo za obdobje treh let pa je bila v istem letu 0,33-odstotna. Tako je dobila skupno obrestno mero v višini 43,8 %. V nasprotju s tem je bila obrestna mera, ki jo je plačeval Hynix za zadevna posojila, 3,5-odstotna, tako da razlika v obrestnih merah znaša 40,3 %, iz česar izhaja 23,7-odstotna izravnalna dajatev.

| (56) | Kot je opisano v uvodni izjavi 21, je CFIC izračunal ceno za delnico ob zamenjavi, ki je 30. decembra 2002 znašala 435 KRW, pri čemer je bila vzeta enomesečna povprečna tržna cena. Družba trdi, da je bila to komercialno veljavna metoda za določanje cene delnice in je odražala tržne razmere. Ta cena je dejansko odražala zgornjo mejo, če pa bi se cena za delnico med 30. decembrom 2002 in dnem dejanske izdaje delnic povečala, bi se cena delnic ustrezno spremenila. Dejanska cena na dan odločitve o začetku novega prestrukturiranja je znašala 280 KRW. Ko je bil dolg po zmanjšanju kapitala za ceno 9 135 KRW (435 KRW × 21) dejansko spremenjen v lastniški kapital, je bila cena delnice dejansko 3 500 KRW. Če se ne bi upoštevalo zmanjšanje kapitala, bi se izdane delnice prodajale precej pod ceno za 167 KRW. Nesporno je, da je CFIC sam izbiral metodo določitve cene za delnico ob zamenjavi. Ne glede na takšno določitev se, ker cena delnice ob zamenjavi ni bila fiksna cena, temveč jamstvo, da bi družba prejela minimalno vsoto za svoje delnice, ne more šteti, da je to cena, ki ustreza trgovinskim razmeram, zlasti glede na določitev dejanske cene v obdobju cene za delnico ob zamenjavi in nepresenetljivem trendu zmanjševanja v obdobju med sestanki CFIC do datuma zamenjave aprila 2003. |
| --- | --- |

(56)

Kot je opisano v uvodni izjavi 21, je CFIC izračunal ceno za delnico ob zamenjavi, ki je 30. decembra 2002 znašala 435 KRW, pri čemer je bila vzeta enomesečna povprečna tržna cena. Družba trdi, da je bila to komercialno veljavna metoda za določanje cene delnice in je odražala tržne razmere. Ta cena je dejansko odražala zgornjo mejo, če pa bi se cena za delnico med 30. decembrom 2002 in dnem dejanske izdaje delnic povečala, bi se cena delnic ustrezno spremenila. Dejanska cena na dan odločitve o začetku novega prestrukturiranja je znašala 280 KRW. Ko je bil dolg po zmanjšanju kapitala za ceno 9 135 KRW (435 KRW × 21) dejansko spremenjen v lastniški kapital, je bila cena delnice dejansko 3 500 KRW. Če se ne bi upoštevalo zmanjšanje kapitala, bi se izdane delnice prodajale precej pod ceno za 167 KRW. Nesporno je, da je CFIC sam izbiral metodo določitve cene za delnico ob zamenjavi. Ne glede na takšno določitev se, ker cena delnice ob zamenjavi ni bila fiksna cena, temveč jamstvo, da bi družba prejela minimalno vsoto za svoje delnice, ne more šteti, da je to cena, ki ustreza trgovinskim razmeram, zlasti glede na določitev dejanske cene v obdobju cene za delnico ob zamenjavi in nepresenetljivem trendu zmanjševanja v obdobju med sestanki CFIC do datuma zamenjave aprila 2003.

| (57) | Za izračun ugodnosti, ki jih je prejel Hynix od zamenjave terjatev v lastniške deleže, je treba upoštevati Hynixove stroške izdaje delnic. Komisija je opozorila, da je treba pri proučitvi morebitnega stroška, ki bi za prejemnika nastal ob zamenjavi, upoštevati obveznosti, ki jih je družba dobila ob izdaji novih delnic. S tem v zvezi Komisija opozarja, da vložek običajnega delniškega kapitala na splošno ne pomeni posebnih obveznosti za družbo, saj ne gre niti za fiksno stopnjo donosa, ki bi ga morala družba doseči, niti ni treba opraviti nikakršnih plačil. Vendar pa ima družba vsaj teoretično obveznost delitve dobička ali dela dobička do svojih delničarjev; stopnja donosnosti delniškega kapitala („ROE“) bi lahko bila podlaga za stopnjo donosnosti, ki jo delničarji pričakujejo od družbe, in bi se lahko uporabila za izračun višine ugodnosti, dodeljene Hynixu. Vendar pa je bil ROE za Hynix za leto 2003 negativni odstotek, kakor je bil izračunan na podlagi njegovih računovodskih izkazov za to leto. Zato je na podlagi objektivnega vrednotenja finančnega stanja Hynixa v času zamenjave terjatev v lastniške deleže nerazumno pričakovati, da bi bil Hynix v zadevnem letu sposoben svojim delničarjem razdeliti kakršen koli dobiček. Tudi če ROE uporabimo za primerjavo, ugotovimo, da je bil celoten znesek zamenjave terjatev v lastniške deleže znesek subvencije, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi. |
| --- | --- |

(57)

Za izračun ugodnosti, ki jih je prejel Hynix od zamenjave terjatev v lastniške deleže, je treba upoštevati Hynixove stroške izdaje delnic. Komisija je opozorila, da je treba pri proučitvi morebitnega stroška, ki bi za prejemnika nastal ob zamenjavi, upoštevati obveznosti, ki jih je družba dobila ob izdaji novih delnic. S tem v zvezi Komisija opozarja, da vložek običajnega delniškega kapitala na splošno ne pomeni posebnih obveznosti za družbo, saj ne gre niti za fiksno stopnjo donosa, ki bi ga morala družba doseči, niti ni treba opraviti nikakršnih plačil. Vendar pa ima družba vsaj teoretično obveznost delitve dobička ali dela dobička do svojih delničarjev; stopnja donosnosti delniškega kapitala („ROE“) bi lahko bila podlaga za stopnjo donosnosti, ki jo delničarji pričakujejo od družbe, in bi se lahko uporabila za izračun višine ugodnosti, dodeljene Hynixu. Vendar pa je bil ROE za Hynix za leto 2003 negativni odstotek, kakor je bil izračunan na podlagi njegovih računovodskih izkazov za to leto. Zato je na podlagi objektivnega vrednotenja finančnega stanja Hynixa v času zamenjave terjatev v lastniške deleže nerazumno pričakovati, da bi bil Hynix v zadevnem letu sposoben svojim delničarjem razdeliti kakršen koli dobiček. Tudi če ROE uporabimo za primerjavo, ugotovimo, da je bil celoten znesek zamenjave terjatev v lastniške deleže znesek subvencije, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi.

| (58) | Komisija je tudi preverila, če je imel Hynix kakšne stroške v zvezi z odstopom lastniških deležev zaradi zamenjave ali možne razvodenitve cene delnic zaradi izdajanja novih delnic. Na podlagi pregleda razpoložljivih dokazov Komisija meni, da se neto ugodnost Hynixa, dodeljena na podlagi celotne zamenjave v lastniške deleže, zaradi izdajanja novih delnic ni zmanjšala. Glede na to Komisija meni, da je bistvenega pomena priznati učinek, ki ga je imela zamenjava terjatev v lastniške deleže na finančno stanje Hynixa. |
| --- | --- |

(58)

Komisija je tudi preverila, če je imel Hynix kakšne stroške v zvezi z odstopom lastniških deležev zaradi zamenjave ali možne razvodenitve cene delnic zaradi izdajanja novih delnic. Na podlagi pregleda razpoložljivih dokazov Komisija meni, da se neto ugodnost Hynixa, dodeljena na podlagi celotne zamenjave v lastniške deleže, zaradi izdajanja novih delnic ni zmanjšala. Glede na to Komisija meni, da je bistvenega pomena priznati učinek, ki ga je imela zamenjava terjatev v lastniške deleže na finančno stanje Hynixa.

| (59) | Bistveno je, da se zavedamo, da ni šlo za neposreden vložek lastniškega kapitala. Temeljna ugodnost, ki je bila dodeljena Hynixu, je izbris ogromnega zneska dolga, do katerega je prišlo na podlagi te zamenjave, namreč 1 861,5 milijarde KRW. S tem je bil Hynix oproščen vseh odplačil tega osnovnega zneska in plačil obresti. Namesto tega so ogromen znesek dolga nadomestile lastniške delnice, izdane za banke upnice. Vendar pa v zvezi z izdajo teh novih delnic Hynix ni imel realnih merljivih stroškov. Zaradi izdajanja novih delnic je sicer prišlo do razvodenitve obstoječih delnic, vendar to ni imelo nikakršnega vpliva na bilanco družbe Hynix. Ni povzročilo nikakršnih gotovinskih odhodkov (razen stroškov, povezanih z izdajanjem novih delnic) in Hynixa ni obvezalo kakršnih koli gotovinskih plačil v prihodnosti, do česar bi sicer prišlo v primeru dolžniških instrumentov. |
| --- | --- |

(59)

Bistveno je, da se zavedamo, da ni šlo za neposreden vložek lastniškega kapitala. Temeljna ugodnost, ki je bila dodeljena Hynixu, je izbris ogromnega zneska dolga, do katerega je prišlo na podlagi te zamenjave, namreč 1 861,5 milijarde KRW. S tem je bil Hynix oproščen vseh odplačil tega osnovnega zneska in plačil obresti. Namesto tega so ogromen znesek dolga nadomestile lastniške delnice, izdane za banke upnice. Vendar pa v zvezi z izdajo teh novih delnic Hynix ni imel realnih merljivih stroškov. Zaradi izdajanja novih delnic je sicer prišlo do razvodenitve obstoječih delnic, vendar to ni imelo nikakršnega vpliva na bilanco družbe Hynix. Ni povzročilo nikakršnih gotovinskih odhodkov (razen stroškov, povezanih z izdajanjem novih delnic) in Hynixa ni obvezalo kakršnih koli gotovinskih plačil v prihodnosti, do česar bi sicer prišlo v primeru dolžniških instrumentov.

| (60) | Družba je trdila, da je treba tržni delež delnic odšteti od ugotovljenih ugodnosti in citirala Smernice Komisije za izračun višine subvencij v preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami, kjer je v odstavku E(f)(iii) navedeno: „če vlada kupi delnice družbe in plača zanje višjo ceno od tržne cene (ob upoštevanju katerih koli dejavnikov, ki bi lahko vplivali na zasebnega vlagatelja), je znesek subvencije razlika med dvema cenama“ (poudarek dodan). Vendar pa naj zasebni vlagatelj v zadevnem obdobju Hynixovih delnic sploh ne bi kupoval. Dejansko zabeleženi dokazi kažejo, da so se Hynixove delnice prodajale po tako nizki ceni, da bi moralo biti trgovanje prekinjeno, če ne bi bilo izjeme o ustreznih korejskih borznih predpisih (Korean Listing Regulations), ki so se zdeli kot izdelani le za Hynix. Nadalje dejstvo, da je bila delnici pripisana tržna vrednost, ni vplivalo na družbo, zato ji je ni bilo treba plačati. To bi bilo pomembno le, če bi zamenjava terjatev v lastniške deleže vsebovala element, po katerem bi Hynix moral ponovno odkupiti lastne delnice. |
| --- | --- |

(60)

Družba je trdila, da je treba tržni delež delnic odšteti od ugotovljenih ugodnosti in citirala Smernice Komisije za izračun višine subvencij v preiskavah v zvezi z izravnalnimi dajatvami, kjer je v odstavku E(f)(iii) navedeno: „če vlada kupi delnice družbe in plača zanje višjo ceno od tržne cene (ob upoštevanju katerih koli dejavnikov, ki bi lahko vplivali na zasebnega vlagatelja), je znesek subvencije razlika med dvema cenama“ (poudarek dodan). Vendar pa naj zasebni vlagatelj v zadevnem obdobju Hynixovih delnic sploh ne bi kupoval. Dejansko zabeleženi dokazi kažejo, da so se Hynixove delnice prodajale po tako nizki ceni, da bi moralo biti trgovanje prekinjeno, če ne bi bilo izjeme o ustreznih korejskih borznih predpisih (Korean Listing Regulations), ki so se zdeli kot izdelani le za Hynix. Nadalje dejstvo, da je bila delnici pripisana tržna vrednost, ni vplivalo na družbo, zato ji je ni bilo treba plačati. To bi bilo pomembno le, če bi zamenjava terjatev v lastniške deleže vsebovala element, po katerem bi Hynix moral ponovno odkupiti lastne delnice.

| (61) | Ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejstev ter glede na to, da Hynix ni poročal o kakršnih koli stroških v zvezi z izdajanjem lastniških deležev, je upoštevanje celotnega zneska zamenjave pri določanju višine ugodnosti v okviru zamenjave terjatev v lastniške deleže pravilen pristop. |
| --- | --- |

(61)

Ob upoštevanju vseh zgoraj navedenih dejstev ter glede na to, da Hynix ni poročal o kakršnih koli stroških v zvezi z izdajanjem lastniških deležev, je upoštevanje celotnega zneska zamenjave pri določanju višine ugodnosti v okviru zamenjave terjatev v lastniške deleže pravilen pristop.

(iii)   Končni izračun ugodnosti

| (62) | Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 61, se je celoten znesek zamenjave terjatev v lastniške deleže obravnaval kot ugodnost, ki jo je Hynix imel od navedenega ukrepa. S to subvencijo je dodeljena neponavljajoča se ugodnost, zato se metodologija razporeditve na obdobje petih let, kot je opisano zgoraj, šteje za ustrezno. Tako razdeljen znesek subvencije je bil izražen kot odstotek Hynixove celotne prodaje leta 2005. Subvencija, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, je skupaj z obrestmi, ob uporabi komercialne obrestne mere, veljavne v Koreji, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znašala 6,8 %. Ker pa je zamenjava terjatev v lastniške deleže enkratna, neponavljajoča se subvencija, razdeljena po določenem obdobju in ker se izhaja iz tega, da se je to obdobje začelo z dnem, ko je bila ugodnost dejansko odobrena, se šteje, da so ukrepi, ki so bili uvedeni z dokončno uredbo 31. decembra 2007, prenehali veljati. |
| --- | --- |

(62)

Kot je pojasnjeno v uvodni izjavi 61, se je celoten znesek zamenjave terjatev v lastniške deleže obravnaval kot ugodnost, ki jo je Hynix imel od navedenega ukrepa. S to subvencijo je dodeljena neponavljajoča se ugodnost, zato se metodologija razporeditve na obdobje petih let, kot je opisano zgoraj, šteje za ustrezno. Tako razdeljen znesek subvencije je bil izražen kot odstotek Hynixove celotne prodaje leta 2005. Subvencija, proti kateri se lahko sprejmejo izravnalni ukrepi, je skupaj z obrestmi, ob uporabi komercialne obrestne mere, veljavne v Koreji, v obdobju preiskave v zvezi s pregledom, znašala 6,8 %. Ker pa je zamenjava terjatev v lastniške deleže enkratna, neponavljajoča se subvencija, razdeljena po določenem obdobju in ker se izhaja iz tega, da se je to obdobje začelo z dnem, ko je bila ugodnost dejansko odobrena, se šteje, da so ukrepi, ki so bili uvedeni z dokončno uredbo 31. decembra 2007, prenehali veljati.

| (63) | Kot je omenjeno v uvodni izjavi 50, sta se prenos dolga in pretvorba obresti v glavnico štela kot posojili in se štejeta kot ponavljajoča se subvencija. Družba je trdila, da je povrnila subvencije, ki jih je prejela decembra 2002 v okviru prestrukturiranja, ko je julija 2005 refinancirala svoj dolg konzorciju korejskih in nekorejskih bank (glej uvodni izjavi 75 in 76). Hynix je trdil, da je refinanciranje, v okviru katerega je predviden nov dolg za plačilo dolga v okviru novega prestrukturiranja in ne več v okviru CRPA, izbrisalo subvencije. Ko je leta 2005 potekalo refinanciranje, se je Hynix vrnil v cono dobička, njegova bonitetna ocena je bila BBB+ v skladu s Korea Investors Service Inc. Refinanciranje Hynixovega dolga v skladu s komercialnimi pogoji je učinkovito prekinilo ponavljajoče se subvencije, zato je ugodnost prenehala. Zato se šteje, da je Hynixova ugodnost od prenosa dolga in pretvorbe obresti v glavnico od 13. julija 2005 dalje prenehala. |
| --- | --- |

(63)

Kot je omenjeno v uvodni izjavi 50, sta se prenos dolga in pretvorba obresti v glavnico štela kot posojili in se štejeta kot ponavljajoča se subvencija. Družba je trdila, da je povrnila subvencije, ki jih je prejela decembra 2002 v okviru prestrukturiranja, ko je julija 2005 refinancirala svoj dolg konzorciju korejskih in nekorejskih bank (glej uvodni izjavi 75 in 76). Hynix je trdil, da je refinanciranje, v okviru katerega je predviden nov dolg za plačilo dolga v okviru novega prestrukturiranja in ne več v okviru CRPA, izbrisalo subvencije. Ko je leta 2005 potekalo refinanciranje, se je Hynix vrnil v cono dobička, njegova bonitetna ocena je bila BBB+ v skladu s Korea Investors Service Inc. Refinanciranje Hynixovega dolga v skladu s komercialnimi pogoji je učinkovito prekinilo ponavljajoče se subvencije, zato je ugodnost prenehala. Zato se šteje, da je Hynixova ugodnost od prenosa dolga in pretvorbe obresti v glavnico od 13. julija 2005 dalje prenehala.

XI.   Druge domnevne sheme subvencioniranja

| (64) | Januarja 2003 je Hynix prodal svoje posle v zvezi z zaslonom na tekoče kristale kitajski družbi Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited („BOE“), za približno 380 milijonov USD. Nakupna cena se je v veliki meri financirala s posojili Hynixovih bank upnic, in sicer KEB, KDB, Woori Bank in Hyundai Marine and Fire Insurance („HMFI“), ki so novi družbi, ustanovljeni za nakup sredstev BOE-Hydis, zagotovili posojila v višini 188 milijonov. |
| --- | --- |

(64)

Januarja 2003 je Hynix prodal svoje posle v zvezi z zaslonom na tekoče kristale kitajski družbi Beijing Orient Electronics Technology Group Co. Limited („BOE“), za približno 380 milijonov USD. Nakupna cena se je v veliki meri financirala s posojili Hynixovih bank upnic, in sicer KEB, KDB, Woori Bank in Hyundai Marine and Fire Insurance („HMFI“), ki so novi družbi, ustanovljeni za nakup sredstev BOE-Hydis, zagotovili posojila v višini 188 milijonov.

| (65) | Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada Republike Koreje pooblastila ali naročila korejskim bankam, naj zagotovijo finančna sredstva po ugodnejših pogojih, da se BOE omogoči nakup sredstev ter tako Hynixu omogoči tako zelo potrebno gotovinsko injekcijo. |
| --- | --- |

(65)

Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada Republike Koreje pooblastila ali naročila korejskim bankam, naj zagotovijo finančna sredstva po ugodnejših pogojih, da se BOE omogoči nakup sredstev ter tako Hynixu omogoči tako zelo potrebno gotovinsko injekcijo.

| (66) | Čeprav je bilo nekaj dokazov, da se je na nekatere druge posojilodajalce izvajal pritisk s strani KEB in Hynixa ter da BOE za financiranje ni mogel pridobiti neodvisnih upnikov, ni bilo dokazov, da je zagotovljeno financiranje dejansko pomenilo subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugotovitev o pooblastilu ali navodilih vlade Republike Koreje korejskim bankam ni dovolj, da se v okoliščinah, ki jih je opisala industrija Skupnosti, ugotovi subvencija, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, dokazati je treba, da je vlada Republike Koreje dala pooblastila ali navodila za nakup Hydisa. Čeprav so bili pogoji financiranja, ki so ga zagotovile korejske banke, velikodušni, je BOE še vedno dolgoval 188 milijonov USD in je plačal ostanek nakupne cene v gotovini, ni pa dokazov za to, da bi vlada Republike Koreje dala BOE navodila/pooblastila. Vsekakor je BOE-Hydis prejel finančna sredstva, dokazi, da je Hynix prejel ugodnosti, pa niso bili predloženi. Zato se posojila korejskih bank BOE v višini 188 milijonov USD ne štejejo kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(66)

Čeprav je bilo nekaj dokazov, da se je na nekatere druge posojilodajalce izvajal pritisk s strani KEB in Hynixa ter da BOE za financiranje ni mogel pridobiti neodvisnih upnikov, ni bilo dokazov, da je zagotovljeno financiranje dejansko pomenilo subvencijo, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi. Ugotovitev o pooblastilu ali navodilih vlade Republike Koreje korejskim bankam ni dovolj, da se v okoliščinah, ki jih je opisala industrija Skupnosti, ugotovi subvencija, proti kateri se lahko uvedejo izravnalni ukrepi, dokazati je treba, da je vlada Republike Koreje dala pooblastila ali navodila za nakup Hydisa. Čeprav so bili pogoji financiranja, ki so ga zagotovile korejske banke, velikodušni, je BOE še vedno dolgoval 188 milijonov USD in je plačal ostanek nakupne cene v gotovini, ni pa dokazov za to, da bi vlada Republike Koreje dala BOE navodila/pooblastila. Vsekakor je BOE-Hydis prejel finančna sredstva, dokazi, da je Hynix prejel ugodnosti, pa niso bili predloženi. Zato se posojila korejskih bank BOE v višini 188 milijonov USD ne štejejo kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe.

| (67) | Kot je bilo predvideno v pogojih novega prestrukturiranja, je Hynix oktobra 2004 svoja sredstva System IC prodal za 954,3 milijarde KRW konzorciju, ki ga je vodil CVC Partners, zasebni delniški sklad, ki ga je upravljal Citigroup Venture Capital. Financiranje nakupa je znašalo 481,3 milijarde KRW nakupne cene in je bilo v glavnem v obliki prenosa dolga iz Hynixa v MagnaChip, družbe, ki je bila ustanovljena zaradi nakupa sredstev System IC. Hynixovi upniki so Hynixov nezavarovan dolg prenesli na MagnaChip z 21-odstotnim popustom, medtem ko je nova družba zavarovane dolgove prevzela brez popusta. |
| --- | --- |

(67)

Kot je bilo predvideno v pogojih novega prestrukturiranja, je Hynix oktobra 2004 svoja sredstva System IC prodal za 954,3 milijarde KRW konzorciju, ki ga je vodil CVC Partners, zasebni delniški sklad, ki ga je upravljal Citigroup Venture Capital. Financiranje nakupa je znašalo 481,3 milijarde KRW nakupne cene in je bilo v glavnem v obliki prenosa dolga iz Hynixa v MagnaChip, družbe, ki je bila ustanovljena zaradi nakupa sredstev System IC. Hynixovi upniki so Hynixov nezavarovan dolg prenesli na MagnaChip z 21-odstotnim popustom, medtem ko je nova družba zavarovane dolgove prevzela brez popusta.

| (68) | Industrija Skupnosti je domnevala, da je prenos znižanega dolga predstavljal subvencijo, proti kateri se lahko uvede izravnalna dajatev. Vendar pa bi glede na to, da je MagnaChip sprejel dolg v višini 481,3 milijarde KRW in plačal 481,3 milijarde v gotovini, morali za ugotovitev, da je ta posel vključeval finančno pomoč, najprej predložiti dokaz o navodilu ali pooblastilu MagnaChip/CVC Partners, vendar tak dokaz ni bil niti predložen niti odkrit. Udeležba upnikov pri prenosu znižanega dolga je bila prostovoljna. Podobno kot pri prodaji BOE-Hydis je bila financirana tretja stranka in ne Hynix. Zato ni dokazov, da so bile preko tega Hynixu zagotovljene ugodnosti. Zato se prenos znižanega dolga družbi MagnaChip ne šteje kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(68)

Industrija Skupnosti je domnevala, da je prenos znižanega dolga predstavljal subvencijo, proti kateri se lahko uvede izravnalna dajatev. Vendar pa bi glede na to, da je MagnaChip sprejel dolg v višini 481,3 milijarde KRW in plačal 481,3 milijarde v gotovini, morali za ugotovitev, da je ta posel vključeval finančno pomoč, najprej predložiti dokaz o navodilu ali pooblastilu MagnaChip/CVC Partners, vendar tak dokaz ni bil niti predložen niti odkrit. Udeležba upnikov pri prenosu znižanega dolga je bila prostovoljna. Podobno kot pri prodaji BOE-Hydis je bila financirana tretja stranka in ne Hynix. Zato ni dokazov, da so bile preko tega Hynixu zagotovljene ugodnosti. Zato se prenos znižanega dolga družbi MagnaChip ne šteje kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe.

| (69) | Oktobra 2004 je Hynix uporabil prihodke od prodaje System IC za izvedbo načrta gotovinskega odkupa, ki ga je odobril CFIC, ki je predvideval, da bo Hynix svoje dolgove pri svojih upnikih „ponovno odkupil“. Hynix je ponudil, da svoje dolgove odplača predčasno, vendar s popustom. Drugi gotovinski odkup se je zgodil decembra 2004. Industrija Skupnosti je domnevala, da je bil ta gotovinski odkup po znižani ceni sporna subvencija. |
| --- | --- |

(69)

Oktobra 2004 je Hynix uporabil prihodke od prodaje System IC za izvedbo načrta gotovinskega odkupa, ki ga je odobril CFIC, ki je predvideval, da bo Hynix svoje dolgove pri svojih upnikih „ponovno odkupil“. Hynix je ponudil, da svoje dolgove odplača predčasno, vendar s popustom. Drugi gotovinski odkup se je zgodil decembra 2004. Industrija Skupnosti je domnevala, da je bil ta gotovinski odkup po znižani ceni sporna subvencija.

| (70) | Upniki, ki so želeli sodelovati pri oktobrskem gotovinskem odkupu, so se dogovorili, da Hynix poplača 70 % svojega nezavarovanega dolga, ki jim ga dolguje, in 96 % zavarovanega dolga. Popust na nezavarovani dolg za decembrski gotovinski odkup se je znižal na 21,84 %. |
| --- | --- |

(70)

Upniki, ki so želeli sodelovati pri oktobrskem gotovinskem odkupu, so se dogovorili, da Hynix poplača 70 % svojega nezavarovanega dolga, ki jim ga dolguje, in 96 % zavarovanega dolga. Popust na nezavarovani dolg za decembrski gotovinski odkup se je znižal na 21,84 %.

| (71) | Predloženi dokazi kažejo, da je bila udeležba pri tem gotovinskem odkupu prostovoljna. Poleg tega ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da je bilo vedenje sodelujočih upnikov trgovinsko nerazumno, ker se je popust na nezavarovan dolg izravnal s predčasnim poplačilom in zmanjšanjem obresti. Zato se gotovinski odkupi ne štejejo kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(71)

Predloženi dokazi kažejo, da je bila udeležba pri tem gotovinskem odkupu prostovoljna. Poleg tega ni bilo dokazov, ki bi nakazovali, da je bilo vedenje sodelujočih upnikov trgovinsko nerazumno, ker se je popust na nezavarovan dolg izravnal s predčasnim poplačilom in zmanjšanjem obresti. Zato se gotovinski odkupi ne štejejo kot subvencija v smislu člena 2 osnovne uredbe.

| (72) | Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada republike Koreje Hynixu zagotovila ugodnejšo davčno obravnavo s tem, da od družbe ni zahtevala, da dobiček od zamenjave terjatev v lastniške deleže v okviru novega prestrukturiranja prikaže kot prihodek. Čeprav so bile Hynixove izgube leta 2003 tako velike, da od njega ne bi mogli zahtevati plačila davka od dobička pravnih oseb, četudi bi dobiček od zamenjave knjižil kot prihodek, je industrija Skupnosti trdila, da je Hynix prejel ugodnosti, saj se s tem, da ni knjižil dobička, ni zmanjšal preneseni dolg, ki bi se lahko leta 2005, ko je bila družba ponovno dobičkonosna, izravnal z obdavčljivim dobičkom. |
| --- | --- |

(72)

Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada republike Koreje Hynixu zagotovila ugodnejšo davčno obravnavo s tem, da od družbe ni zahtevala, da dobiček od zamenjave terjatev v lastniške deleže v okviru novega prestrukturiranja prikaže kot prihodek. Čeprav so bile Hynixove izgube leta 2003 tako velike, da od njega ne bi mogli zahtevati plačila davka od dobička pravnih oseb, četudi bi dobiček od zamenjave knjižil kot prihodek, je industrija Skupnosti trdila, da je Hynix prejel ugodnosti, saj se s tem, da ni knjižil dobička, ni zmanjšal preneseni dolg, ki bi se lahko leta 2005, ko je bila družba ponovno dobičkonosna, izravnal z obdavčljivim dobičkom.

| (73) | Domnevno ugodnejša davčna obravnava izhaja iz odloga spremembe zakona, s katerim bi bile družbe v okviru prostovoljnega prestrukturiranja kot v Hynixovem primeru dolžne knjižiti dobiček iz zamenjave terjatev v lastniške deleže. Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada Republike Koreje prvotno nameravala spremeniti zakonodajo z začetkom veljavnosti marca 2003, s čimer bi postal dobiček od zamenjave terjatev v lastniške deleže v okviru novega prestrukturiranja obdavčljiv. Industrija Skupnosti je trdila, da je na podlagi pritožb vsaj ene od treh družb, ki so bile neposredno prizadete zaradi te spremembe zakona, od katerih je bila ena Hynix, vlada Republike Koreje odložila začetek veljavnosti tega novega predpisa na 1. januar 2004. Hynix je trdil, da je bil odlog dejanskega datuma veljavnosti novega predpisa opravljen, ko je vlada Republike Koreje spoznala, da bi bila takojšnja veljavnost zakona v nasprotju z načeli neretroaktivnosti in obstoječo prakso davčnih predpisov, ki bi začeli veljati v začetku novega fiskalnega leta. |
| --- | --- |

(73)

Domnevno ugodnejša davčna obravnava izhaja iz odloga spremembe zakona, s katerim bi bile družbe v okviru prostovoljnega prestrukturiranja kot v Hynixovem primeru dolžne knjižiti dobiček iz zamenjave terjatev v lastniške deleže. Industrija Skupnosti je domnevala, da je vlada Republike Koreje prvotno nameravala spremeniti zakonodajo z začetkom veljavnosti marca 2003, s čimer bi postal dobiček od zamenjave terjatev v lastniške deleže v okviru novega prestrukturiranja obdavčljiv. Industrija Skupnosti je trdila, da je na podlagi pritožb vsaj ene od treh družb, ki so bile neposredno prizadete zaradi te spremembe zakona, od katerih je bila ena Hynix, vlada Republike Koreje odložila začetek veljavnosti tega novega predpisa na 1. januar 2004. Hynix je trdil, da je bil odlog dejanskega datuma veljavnosti novega predpisa opravljen, ko je vlada Republike Koreje spoznala, da bi bila takojšnja veljavnost zakona v nasprotju z načeli neretroaktivnosti in obstoječo prakso davčnih predpisov, ki bi začeli veljati v začetku novega fiskalnega leta.

| (74) | Industrija Skupnosti je ponovila svoje trditve v svojih stališčih po razkritju pomembnih dejstev in ugotovitev preiskave. Vendar ni zadovoljivih zabeleženih dokazov o nameri vlade Republike Koreje za zagotovitev, da se Hynixov dobiček pri zamenjavi terjatev v lastniške deleže ne obdavči ali da je bila ugodnejša davčna obravnava specifična v smislu člena 3 osnovne uredbe. Poleg tega ni gotovo, ali je Hynix prejel ugodnosti od davčne oprostitve, glede na velikost neto izgub in dejstvo, da bi se jih lahko razporedilo le na pet let. Leta 2005 je Hynix dejansko ustvaril dobiček, vendar so bile njegove izgube tako velike, da četudi bi dobiček iz zamenjave terjatev v lastniške deleže knjižil kot obdavčljiv dohodek, bi bil prenos dolga še vedno več kot dovolj za absorpcijo dobička iz leta 2005, vendar Hynix med (ali pred) OP ni imel ugodnosti. Ker je bila ugodnost iz zamenjave terjatev v lastniške deleže izravnana „bruto“, kar pomeni brez upoštevanja morebitnega obdavčenja, so bile ugodnosti iz takšne ugodnejše davčne obravnave že upoštevane in če bi nanje ponovno uvedli izravnalne ukrepe, bi bilo to podobno dvojnemu štetju. Zato se davčna obravnava Hynixove zamenjave terjatev v lastniške deleže s strani vlade Republike Koreje ne šteje kot subvencija iz člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(74)

Industrija Skupnosti je ponovila svoje trditve v svojih stališčih po razkritju pomembnih dejstev in ugotovitev preiskave. Vendar ni zadovoljivih zabeleženih dokazov o nameri vlade Republike Koreje za zagotovitev, da se Hynixov dobiček pri zamenjavi terjatev v lastniške deleže ne obdavči ali da je bila ugodnejša davčna obravnava specifična v smislu člena 3 osnovne uredbe. Poleg tega ni gotovo, ali je Hynix prejel ugodnosti od davčne oprostitve, glede na velikost neto izgub in dejstvo, da bi se jih lahko razporedilo le na pet let. Leta 2005 je Hynix dejansko ustvaril dobiček, vendar so bile njegove izgube tako velike, da četudi bi dobiček iz zamenjave terjatev v lastniške deleže knjižil kot obdavčljiv dohodek, bi bil prenos dolga še vedno več kot dovolj za absorpcijo dobička iz leta 2005, vendar Hynix med (ali pred) OP ni imel ugodnosti. Ker je bila ugodnost iz zamenjave terjatev v lastniške deleže izravnana „bruto“, kar pomeni brez upoštevanja morebitnega obdavčenja, so bile ugodnosti iz takšne ugodnejše davčne obravnave že upoštevane in če bi nanje ponovno uvedli izravnalne ukrepe, bi bilo to podobno dvojnemu štetju. Zato se davčna obravnava Hynixove zamenjave terjatev v lastniške deleže s strani vlade Republike Koreje ne šteje kot subvencija iz člena 2 osnovne uredbe.

| (75) | Julija 2005 je Hynix refinanciral 1,2 bilijona KRW svojega dolga in je bil predčasno odpuščen iz področja CRPA. Refinanciranje je vključevalo srednjeročno posojilo v višini 500 milijonov USD, pridobljeno z izdajo obveznic z Newyorške borze in 250 milijardami KRW in 550 milijoni USD revolving kredita z udeležbo korejskih in tujih bank (refinanciranje julija 2005). Industrija Skupnosti je trdila, da je refinanciranje julija 2005 vključevalo nadaljnje subvencioniranje, ker je bil Hynix še vedno zelo zadolžena družba, ki je trg ni hotel financirati. |
| --- | --- |

(75)

Julija 2005 je Hynix refinanciral 1,2 bilijona KRW svojega dolga in je bil predčasno odpuščen iz področja CRPA. Refinanciranje je vključevalo srednjeročno posojilo v višini 500 milijonov USD, pridobljeno z izdajo obveznic z Newyorške borze in 250 milijardami KRW in 550 milijoni USD revolving kredita z udeležbo korejskih in tujih bank (refinanciranje julija 2005). Industrija Skupnosti je trdila, da je refinanciranje julija 2005 vključevalo nadaljnje subvencioniranje, ker je bil Hynix še vedno zelo zadolžena družba, ki je trg ni hotel financirati.

| (76) | Do julija 2005 je šlo družbi že bolje, čeprav je bila še vedno zelo zadolžena. Postala je dobičkonosna, njena bonitetna ocena pa je bila BBB+. Zabeleženi dokazi kažejo, da financiranje korejskih bank ni bilo protislovno z bonitetno oceno družbe. Poleg tega obseg udeležbe tujih bank podpira Hynixovo trditev, da je bilo refinanciranje v skladu s komercialnimi pogoji. Poleg tega v zvezi s podaljšanjem posojila Hynixu v skladu z njegovim financiranjem ni bilo dokazov, da bi korejske banke prejele pooblastila ali navodila. Zato se refinanciranje julija 2005 ne šteje kot subvencioniranje v smislu člena 2 osnovne uredbe. |
| --- | --- |

(76)

Do julija 2005 je šlo družbi že bolje, čeprav je bila še vedno zelo zadolžena. Postala je dobičkonosna, njena bonitetna ocena pa je bila BBB+. Zabeleženi dokazi kažejo, da financiranje korejskih bank ni bilo protislovno z bonitetno oceno družbe. Poleg tega obseg udeležbe tujih bank podpira Hynixovo trditev, da je bilo refinanciranje v skladu s komercialnimi pogoji. Poleg tega v zvezi s podaljšanjem posojila Hynixu v skladu z njegovim financiranjem ni bilo dokazov, da bi korejske banke prejele pooblastila ali navodila. Zato se refinanciranje julija 2005 ne šteje kot subvencioniranje v smislu člena 2 osnovne uredbe.

XII.   Sklepne ugotovitve o ukrepih

| (77) | Ugodnosti subvencij v prvotni preiskavi, proti katerim se lahko uvedejo izravnalne dajatve, naj bi bile prejete 1. januarja 2001 in so bile razporejene na obdobje petih let, kar je ustrezalo običajni amortizacijski dobi v industriji polprevodnikov. |
| --- | --- |

(77)

Ugodnosti subvencij v prvotni preiskavi, proti katerim se lahko uvedejo izravnalne dajatve, naj bi bile prejete 1. januarja 2001 in so bile razporejene na obdobje petih let, kar je ustrezalo običajni amortizacijski dobi v industriji polprevodnikov.

| (78) | Ukrepi, uvedeni v prvotni uredbi, so se nanašali na enkratno, neponavljajočo se subvencijo, razdeljeno na obdobje pet let, in ker se izhaja iz tega, da se je to obdobje začelo z dnem, ko je bila ugodnost dejansko odobrena, se šteje, da so ukrepi, ki so bili uvedeni z dokončno uredbo dne 1. januarja 2006, prenehali veljati. Ker Hynix dne 13. julija 2005 ni več užival ugodnosti od prenosa dolga in pretvorbe obresti v glavnico iz decembra 2002 in ker je zamenjava dolga v lastniške deleže iz decembra 2002 prenehala veljati 31. decembra 2007, je treba ukrepe razveljaviti z veljavnostjo od 31. decembra 2007, postopek pa zaključiti. |
| --- | --- |

(78)

Ukrepi, uvedeni v prvotni uredbi, so se nanašali na enkratno, neponavljajočo se subvencijo, razdeljeno na obdobje pet let, in ker se izhaja iz tega, da se je to obdobje začelo z dnem, ko je bila ugodnost dejansko odobrena, se šteje, da so ukrepi, ki so bili uvedeni z dokončno uredbo dne 1. januarja 2006, prenehali veljati. Ker Hynix dne 13. julija 2005 ni več užival ugodnosti od prenosa dolga in pretvorbe obresti v glavnico iz decembra 2002 in ker je zamenjava dolga v lastniške deleže iz decembra 2002 prenehala veljati 31. decembra 2007, je treba ukrepe razveljaviti z veljavnostjo od 31. decembra 2007, postopek pa zaključiti.

| (79) | Posledično je treba dokončne izravnalne dajatve, ki so bile plačane ali vknjižene v skladu z Uredbo (ES) št. 1480/2003 na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, poznanih kot DRAM, proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov (MOS), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS (CMOS), vseh vrst, gostot, različic, ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje in sproščenih v prosti promet, od 31. decembra 2007 povrniti ali opustiti. |
| --- | --- |

(79)

Posledično je treba dokončne izravnalne dajatve, ki so bile plačane ali vknjižene v skladu z Uredbo (ES) št. 1480/2003 na uvoz nekaterih elektronskih mikrovezij, poznanih kot DRAM, proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov (MOS), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS (CMOS), vseh vrst, gostot, različic, ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje in sproščenih v prosti promet, od 31. decembra 2007 povrniti ali opustiti.

| (80) | Hynix, vlada republike Koreje in industrija Skupnosti ter vse druge zainteresirane strani so bili obveščeni o pomembnih dejstvih in ugotovitvah, na podlagi česar se priporoča razveljavitev veljavnih ukrepov ter zaključek postopka, in jim je bila dana možnost izraziti svoje stališče. Takšna stališča je treba po potrebi obravnavati v delih te uredbe, zlasti tistih, ki obravnavajo navedeno vprašanje. |
| --- | --- |

(80)

Hynix, vlada republike Koreje in industrija Skupnosti ter vse druge zainteresirane strani so bili obveščeni o pomembnih dejstvih in ugotovitvah, na podlagi česar se priporoča razveljavitev veljavnih ukrepov ter zaključek postopka, in jim je bila dana možnost izraziti svoje stališče. Takšna stališča je treba po potrebi obravnavati v delih te uredbe, zlasti tistih, ki obravnavajo navedeno vprašanje.

| (81) | Povrnitev ali opustitev dajatev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo. |
| --- | --- |

(81)

Povrnitev ali opustitev dajatev je treba zahtevati pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

| (82) | Industrija Skupnosti je v svojih pripombah trdila, da bi morali ukrepi ostati veljavni do avgusta 2008, pet let po uvedbi dokončnih ukrepov, da se izravnajo sporne subvencije, in se ob tem sklicevala na člen 19 osnovne uredbe. Člen 19 med drugim predvideva možnost razveljavitve ukrepov, če niso več potrebni za izravnavo subvencij. Poleg tega člen 15 osnovne uredbe, ki zagotavlja podlago za uvedbo ukrepov, navaja, da se ukrepi lahko uvedejo in se lahko tudi ohranijo, „razen, če se odpravijo subvencije, ali se dokaže, da se zadevnim izvoznikom ne zagotavljajo ugodnosti“. Ker je preiskava pokazala, da subvencije, ki jih je prejemal Hynix, ne zagotavljajo več ugodnosti, ukrepi pa se ne morejo več izvajati, mora biti trditev Skupnosti zavrnjena – |
| --- | --- |

(82)

Industrija Skupnosti je v svojih pripombah trdila, da bi morali ukrepi ostati veljavni do avgusta 2008, pet let po uvedbi dokončnih ukrepov, da se izravnajo sporne subvencije, in se ob tem sklicevala na člen 19 osnovne uredbe. Člen 19 med drugim predvideva možnost razveljavitve ukrepov, če niso več potrebni za izravnavo subvencij. Poleg tega člen 15 osnovne uredbe, ki zagotavlja podlago za uvedbo ukrepov, navaja, da se ukrepi lahko uvedejo in se lahko tudi ohranijo, „razen, če se odpravijo subvencije, ali se dokaže, da se zadevnim izvoznikom ne zagotavljajo ugodnosti“. Ker je preiskava pokazala, da subvencije, ki jih je prejemal Hynix, ne zagotavljajo več ugodnosti, ukrepi pa se ne morejo več izvajati, mora biti trditev Skupnosti zavrnjena –

SPREJEL NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Z Uredbo (ES) št. 1480/2003 se z 31. decembrom 2007 razveljavi izravnalna dajatev, uvedena na uvoz nekaterih elektronskih integriranih vezij, znanih kot DRAM, proizvedenih z uporabo različic procesne tehnologije kovinskooksidnih polprevodnikov (MOS), vključno z dopolnilnimi vrstami MOS (CMOS), vseh vrst, gostot, različic, ne glede na hitrost dostopa, konfiguracijo, paket ali okvir itd., s poreklom iz Republike Koreje, postopek pa se zaključi.

Člen 2

Dokončne izravnalne dajatve, ki so bile od 31. decembra 2007 v skladu s členom 1 Uredbe (ES) št. 1480/2003 plačane ali vknjižene, se v skladu s členom 236 Uredbe Sveta (EGS) št. 2913/92 z dne 12. oktobra 1992 o carinskem zakoniku Skupnosti (10) povrnejo ali odpustijo. Povrnitev ali odpustitev dajatev se zahtevata pri nacionalnih carinskih organih v skladu z veljavno carinsko zakonodajo.

Člen 3

Ta uredba začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Luxembourgu, 7. aprila 2008

Za Svet

Predsednik

R. ŽERJAV

---

(1)  UL L 288, 21.10.1997, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 461/2004 (UL L 77, 13.3.2004, str. 12).

1

(2)  UL L 212, 22.8.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo (ES) št. 2116/2005 (UL L 340, 23.12.2005, str. 7).

2

(3)  UL L 102, 24.4.2003, str. 7.

3

(4)  WT/DS299/R Evropski skupnosti – izravnalni ukrepi za čipe za dinamične bralno-pisalne pomnilnike iz Koreje, sprejeto 3. avgusta 2005.

4

Evropski skupnosti – izravnalni ukrepi za čipe za dinamične bralno-pisalne pomnilnike iz Koreje

(5)  UL L 103, 12.4.2006, str. 1.

5

(6)  UL C 67, 18.3.2006, str. 16.

6

(7)  Kangwon Lee, izvršni direktor KEB: „I will not tell“, Maeil Business Newspaper, 23. avgusta 2002.

7

(8)  Poročilo preiskovalnega odbora ES-Koreja o DRAM, odstavek 7.212.

8

Poročilo preiskovalnega odbora ES-Koreja o DRAM, odstavek 7.212.

(9)  Poročilo preiskovalnega odbora Japonska-Koreja o DRAM WT/DS336/R, odstavki 7.283 – 7.298.

9

Poročilo preiskovalnega odbora Japonska-Koreja o DRAM WT/DS336/R, odstavki 7.283 – 7.298.

(10)  UL L 302, 19.10.1992, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1791/2006 (UL L 363, 20.12.2006, str. 1).

10

---

| 9.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/13

---

UREDBA KOMISIJE (ES) št. 321/2008

z dne 8. aprila 2008

o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe Komisije (ES) št. 1580/2007 z dne 21. decembra 2007 o določitvi izvedbenih pravil za uredbe Sveta (ES) št. 2200/96, (ES) št. 2201/96 in (ES) št. 1182/2007 v sektorju sadja in zelenjave (1), in zlasti člena 138(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi. |
| --- | --- |

(1)

Uredba (ES) št. 1580/2007 v skladu z rezultati večstranskih trgovinskih pogajanj urugvajskega kroga oblikuje merila, po katerih Komisija določa pavšalne vrednosti za uvoz iz tretjih držav, za proizvode in obdobja, predpisana v Prilogi k Uredbi.

| (2) | V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi – |
| --- | --- |

(2)

V skladu z zgornjimi merili je treba določiti pavšalne uvozne vrednosti v višini, podani v Prilogi k tej uredbi –

SPREJELA NASLEDNJO UREDBO:

Člen 1

Pavšalne uvozne vrednosti iz člena 138 Uredbe (ES) št. 1580/2007 so določene v Prilogi k Uredbi.

Člen 2

Ta uredba začne veljati 9. aprila 2008.

Ta uredba je v celoti zavezujoča in se neposredno uporablja v vseh državah članicah.

V Bruslju, 8. aprila 2008

Za Komisijo

Jean-Luc DEMARTY

Generalni direktor za kmetijstvo in razvoj podeželja

---

(1)  UL L 350, 31.12.2007, str. 1.

1

---

PRILOGA

k Uredbi Komisije z dne 8. aprila 2008 o določitvi pavšalnih uvoznih vrednosti za določanje vhodne cene nekaterega sadja in zelenjave

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| Tarifna oznaka KN | Oznaka tretje države (1) | Pavšalna uvozna vrednost |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,4 |
| TN | 115,9 |
| TR | 98,1 |
| ZZ | 85,2 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 101,8 |
| TR | 132,4 |
| ZZ | 137,7 |
| 0709 90 70 | MA | 80,5 |
| TR | 98,4 |
| ZZ | 89,5 |
| 0805 10 20 | EG | 55,5 |
| IL | 56,2 |
| MA | 55,1 |
| TN | 53,2 |
| TR | 64,5 |
| US | 54,1 |
| ZZ | 56,4 |
| 0805 50 10 | AR | 117,4 |
| TR | 132,8 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 125,2 |
| 0808 10 80 | AR | 91,8 |
| BR | 85,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 83,8 |
| CN | 90,7 |
| MK | 50,7 |
| US | 117,7 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 73,1 |
| ZZ | 81,7 |
| 0808 20 50 | AR | 83,5 |
| CL | 95,4 |
| CN | 57,9 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 103,7 |
| ZZ | 86,0 |

(EUR/100 kg)

Tarifna oznaka KN

Oznaka tretje države (1)

Pavšalna uvozna vrednost

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,4

TN

115,9

TR

98,1

ZZ

85,2

0707 00 05

EG

178,8

MA

101,8

TR

132,4

ZZ

137,7

0709 90 70

MA

80,5

TR

98,4

ZZ

89,5

0805 10 20

EG

55,5

IL

56,2

MA

55,1

TN

53,2

TR

64,5

US

54,1

ZZ

56,4

0805 50 10

AR

117,4

TR

132,8

ZA

125,5

ZZ

125,2

0808 10 80

AR

91,8

BR

85,2

CA

97,5

CL

83,8

CN

90,7

MK

50,7

US

117,7

UY

45,1

ZA

73,1

ZZ

81,7

0808 20 50

AR

83,5

CL

95,4

CN

57,9

UY

89,6

ZA

103,7

ZZ

86,0

---

(1)  Nomenklatura držav je določena z Uredbo Komisije (ES) št. 1833/2006 (UL L 354, 14.12.2006, str. 19). Oznaka „ZZ“ pomeni „drugega porekla“.

---

DIREKTIVE

| 9.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/15

---

DIREKTIVA KOMISIJE 2008/47/ES

z dne 8. aprila 2008

o spremembi Direktive Sveta 75/324/EGS o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih zaradi prilagoditve tehničnemu napredku

(Besedilo velja za EGP)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Direktive Sveta 75/324/EGS z dne 20. maja 1975 o približevanju zakonodaje držav članic o aerosolnih razpršilnikih (1) ter zlasti členov 5 in 10(3) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Tehnični napredek in inovacije so omogočili dajanje v promet vedno večjega števila aerosolnih razpršilnikov z zapleteno tehnično zasnovo in značilnostmi, ki se razlikujejo od tradicionalnih. Vendar določbe Direktive 75/324/EGS ne zadostujejo za zagotavljanje visoke ravni varnosti za takšne netradicionalne aerosolne razpršilnike. Posamezna zasnova netradicionalnih aerosolov lahko povzroča nevarnosti, ki jih varnostne določbe Direktive, prilagojene znani zasnovi tradicionalnih aerosolov, ne obravnavajo. Zato mora proizvajalec izvesti analizo nevarnosti, da se ustrezno zajamejo vsi varnostni vidiki. |
| --- | --- |

(1)

Tehnični napredek in inovacije so omogočili dajanje v promet vedno večjega števila aerosolnih razpršilnikov z zapleteno tehnično zasnovo in značilnostmi, ki se razlikujejo od tradicionalnih. Vendar določbe Direktive 75/324/EGS ne zadostujejo za zagotavljanje visoke ravni varnosti za takšne netradicionalne aerosolne razpršilnike. Posamezna zasnova netradicionalnih aerosolov lahko povzroča nevarnosti, ki jih varnostne določbe Direktive, prilagojene znani zasnovi tradicionalnih aerosolov, ne obravnavajo. Zato mora proizvajalec izvesti analizo nevarnosti, da se ustrezno zajamejo vsi varnostni vidiki.

| (2) | Kadar je to primerno, mora analiza nevarnosti obravnavati tveganje, nastalo zaradi vdihavanja razpršila, ki izhaja iz aerosolnih razpršilnikov v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, ob upoštevanju velikosti kapljic in obsega razpršitve v povezavi s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi vsebine, saj lahko vdihavanje majhnih aerosolnih kapljic v takšnih pogojih uporabe povzroči škodljive učinke na zdravje uporabnika, tudi če je aerosolni razpršilnik ustrezno razvrščen in označen v skladu z določbami Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (2). |
| --- | --- |

(2)

Kadar je to primerno, mora analiza nevarnosti obravnavati tveganje, nastalo zaradi vdihavanja razpršila, ki izhaja iz aerosolnih razpršilnikov v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, ob upoštevanju velikosti kapljic in obsega razpršitve v povezavi s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi vsebine, saj lahko vdihavanje majhnih aerosolnih kapljic v takšnih pogojih uporabe povzroči škodljive učinke na zdravje uporabnika, tudi če je aerosolni razpršilnik ustrezno razvrščen in označen v skladu z določbami Direktive 1999/45/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 31. maja 1999 o približevanju zakonov in drugih predpisov držav članic v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih pripravkov (2).

| (3) | Zaščitno klavzulo, navedeno v členu 10 Direktive 75/324/EGS, je uporabila ena država članica. Sprejeti zaščitni ukrep je upravičen z vidika tveganja vnetljivosti, ki ga je v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe povzročila snov, vsebovana v aerosolnih razpršilnikih. |
| --- | --- |

(3)

Zaščitno klavzulo, navedeno v členu 10 Direktive 75/324/EGS, je uporabila ena država članica. Sprejeti zaščitni ukrep je upravičen z vidika tveganja vnetljivosti, ki ga je v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe povzročila snov, vsebovana v aerosolnih razpršilnikih.

| (4) | Trenutna opredelitev vnetljive vsebine ne zadostuje za zagotavljanje visoke ravni varnosti v vseh primerih. Čeprav določena vsebina aerosolnih razpršilnikov ni opredeljena kot „vnetljiva“ v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3), lahko v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe aerosolnega razpršilnika povzroči vžig. Poleg tega trenutna merila za vnetljivost obravnavajo samo kemijske snovi in preparate ter ne upoštevajo ustrezno posebnih fizičnih pogojev ali pogojev uporabe aerosolnega razpršila. |
| --- | --- |

(4)

Trenutna opredelitev vnetljive vsebine ne zadostuje za zagotavljanje visoke ravni varnosti v vseh primerih. Čeprav določena vsebina aerosolnih razpršilnikov ni opredeljena kot „vnetljiva“ v skladu z merili, navedenimi v Prilogi VI k Direktivi Sveta 67/548/EGS z dne 27. junija 1967 o približevanju zakonov in drugih predpisov v zvezi z razvrščanjem, pakiranjem in označevanjem nevarnih snovi (3), lahko v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe aerosolnega razpršilnika povzroči vžig. Poleg tega trenutna merila za vnetljivost obravnavajo samo kemijske snovi in preparate ter ne upoštevajo ustrezno posebnih fizičnih pogojev ali pogojev uporabe aerosolnega razpršila.

| (5) | Za doseganje optimalne ravni varnosti in ob upoštevanju posebnosti aerosolnih razpršilnikov bi morala nova merila za razvrščanje vnetljivosti aerosolnih razpršilnikov obravnavati tudi nevarnosti v zvezi z razpršitvijo njihove vsebine in posebne pogoje njihove uporabe ter ne samo fizikalnih in kemijskih lastnosti same vsebine. |
| --- | --- |

(5)

Za doseganje optimalne ravni varnosti in ob upoštevanju posebnosti aerosolnih razpršilnikov bi morala nova merila za razvrščanje vnetljivosti aerosolnih razpršilnikov obravnavati tudi nevarnosti v zvezi z razpršitvijo njihove vsebine in posebne pogoje njihove uporabe ter ne samo fizikalnih in kemijskih lastnosti same vsebine.

| (6) | V skladu s trenutno veljavnimi določbami Direktive 75/324/EGS je treba vsak napolnjen aerosolni razpršilnik potopiti v vročo vodo, da se oceni njegova neprepustnost in odpornost na razpočenje. Vendar aerosolni razpršilniki, občutljivi na vročino, ne morejo uspešno prestati tega preskusa. Tehnološki napredek je zagotovil alternativne preskusne metode za končno oceno aerosolnih razpršilnikov glede odpornosti na razpočenje in neprepustnosti, ki zagotavljajo enako raven varnosti. |
| --- | --- |

(6)

V skladu s trenutno veljavnimi določbami Direktive 75/324/EGS je treba vsak napolnjen aerosolni razpršilnik potopiti v vročo vodo, da se oceni njegova neprepustnost in odpornost na razpočenje. Vendar aerosolni razpršilniki, občutljivi na vročino, ne morejo uspešno prestati tega preskusa. Tehnološki napredek je zagotovil alternativne preskusne metode za končno oceno aerosolnih razpršilnikov glede odpornosti na razpočenje in neprepustnosti, ki zagotavljajo enako raven varnosti.

| (7) | Trenutno veljavne določbe Direktive 75/324/EGS predvidevajo možnost uporabe preskusnega sistema, ki omogoča enak rezultat kot metoda potopitve v vodo, ob upoštevanju soglasja odbora iz člena 6. Vendar se zdi, da je ta postopek v praksi zelo težko izpeljati, zato ni bil nikoli uporabljen. Da bi gospodarski subjekti lahko uživali ugodnosti tehnološkega napredka brez ogrožanja sedanje ravni varnosti z zagotavljanjem ustreznega strokovnega znanja in izkušenj, morajo alternativne preskusne metode namesto odbora iz člena 6 Direktive odobriti ustrezni pristojni organi, ki jih imenujejo države članice v skladu z Direktivo Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti (4). |
| --- | --- |

(7)

Trenutno veljavne določbe Direktive 75/324/EGS predvidevajo možnost uporabe preskusnega sistema, ki omogoča enak rezultat kot metoda potopitve v vodo, ob upoštevanju soglasja odbora iz člena 6. Vendar se zdi, da je ta postopek v praksi zelo težko izpeljati, zato ni bil nikoli uporabljen. Da bi gospodarski subjekti lahko uživali ugodnosti tehnološkega napredka brez ogrožanja sedanje ravni varnosti z zagotavljanjem ustreznega strokovnega znanja in izkušenj, morajo alternativne preskusne metode namesto odbora iz člena 6 Direktive odobriti ustrezni pristojni organi, ki jih imenujejo države članice v skladu z Direktivo Sveta 94/55/ES z dne 21. novembra 1994 o približevanju zakonodaje držav članic glede prevoza nevarnega blaga po cesti (4).

| (8) | Zaskrbljenost glede varnosti je posledica razpočenja in puščanja kovinskih aerosolnih razpršilnikov, segretih na visoki temperaturi, kot je to v primeru avtomobilov, izpostavljenih sončnemu sevanju. Zato je treba najvišjo stopnjo polnjenja omejiti na enako vrednost za vse vrste aerosolnih razpršilnikov. |
| --- | --- |

(8)

Zaskrbljenost glede varnosti je posledica razpočenja in puščanja kovinskih aerosolnih razpršilnikov, segretih na visoki temperaturi, kot je to v primeru avtomobilov, izpostavljenih sončnemu sevanju. Zato je treba najvišjo stopnjo polnjenja omejiti na enako vrednost za vse vrste aerosolnih razpršilnikov.

| (9) | Najmanj škodljivi za okolje in nevnetljivi potisni plini so stisnjeni plini. Vendar padec tlaka aerosolnih razpršilnikov, v katerih se kot potisni plini uporabljajo stisnjeni plini, na koncu njihove življenjske dobe običajno privede do manjše učinkovitosti njihove vsebine. Posledično je treba spodbujati uporabo stisnjenih plinov kot potisnih plinov s povečevanjem najvišjega notranjega tlaka aerosolnih razpršilnikov v obsegu, ki je varen za potrošnika. |
| --- | --- |

(9)

Najmanj škodljivi za okolje in nevnetljivi potisni plini so stisnjeni plini. Vendar padec tlaka aerosolnih razpršilnikov, v katerih se kot potisni plini uporabljajo stisnjeni plini, na koncu njihove življenjske dobe običajno privede do manjše učinkovitosti njihove vsebine. Posledično je treba spodbujati uporabo stisnjenih plinov kot potisnih plinov s povečevanjem najvišjega notranjega tlaka aerosolnih razpršilnikov v obsegu, ki je varen za potrošnika.

| (10) | Direktivo 75/324/EGS je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(10)

Direktivo 75/324/EGS je zato treba ustrezno spremeniti.

| (11) | Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje Direktive o aerosolnih razpršilnikih tehničnemu napredku – |
| --- | --- |

(11)

Ukrepi, predvideni s to direktivo, so v skladu z mnenjem Odbora za prilagajanje Direktive o aerosolnih razpršilnikih tehničnemu napredku –

SPREJELA NASLEDNJO DIREKTIVO:

Člen 1

Direktiva 75/324/EGS se spremeni, kakor je navedeno v Prilogi k tej direktivi.

Člen 2

1.   Države članice sprejmejo in objavijo zakone in druge predpise, potrebne za uskladitev s to direktivo, najpozneje do 29. oktobra 2009. Komisiji takoj sporočijo besedilo navedenih predpisov in korelacijsko tabelo med navedenimi predpisi in to direktivo.

Države članice navedene predpise uporabljajo od 29. aprila 2010.

Države članice se v sprejetih predpisih sklicujejo na to direktivo ali pa sklic nanjo navedejo ob njihovi uradni objavi. Način sklicevanja določijo države članice.

2.   Države članice Komisiji sporočijo besedilo temeljnih predpisov nacionalnega prava, ki jih sprejmejo na področju, ki ga ureja ta direktiva.

Člen 3

Ta direktiva začne veljati dvajseti dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije.

Člen 4

Ta direktiva je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 8. aprila 2008

Za Komisijo

Günter VERHEUGEN

Podpredsednik

---

(1)  UL L 147, 9.6.1975, str. 40. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 807/2003 (UL L 122, 16.5.2003, str. 36).

1

(2)  UL L 200, 30.7.1999, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo (ES) št. 1907/2006 (UL L 396, 30.12.2006, str. 1. Popravljena razučica v UL L 136, 29.5.2007, str. 3).

2

(3)  UL 196, 16.8.1967, str. 1. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2006/121/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 396, 30.12.2006, str. 850. Popravljena razučica v UL L 136, 29.5.2007, str. 281).

3

(4)  UL L 319, 12.12.1994, str. 7. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo Komisije 2006/89/ES (UL L 305, 4.11.2006, str. 4).

4

---

PRILOGA

Direktiva 75/324/EGS se spremeni:

| 1. | V členu 8 se doda naslednji odstavek 1a:
  „1a.   Kadar aerosolni razpršilnik vsebuje vnetljive sestavine, kakor je opredeljeno v točki 1.8 Priloge, vendar se aerosolni razpršilnik ne šteje za ‚vnetljivega‘ ali ‚zelo lahko vnetljivega‘ v skladu z merili iz točke 1.9 Priloge, mora biti količina vnetljivega materiala v aerosolnem razpršilniku jasno navedena na oznaki v obliki naslednjega čitljivega in neizbrisnega besedila: ‚X % mase vsebine je vnetljive‘.“ |
| --- | --- |

1.

V členu 8 se doda naslednji odstavek 1a:

„1a.   Kadar aerosolni razpršilnik vsebuje vnetljive sestavine, kakor je opredeljeno v točki 1.8 Priloge, vendar se aerosolni razpršilnik ne šteje za ‚vnetljivega‘ ali ‚zelo lahko vnetljivega‘ v skladu z merili iz točke 1.9 Priloge, mora biti količina vnetljivega materiala v aerosolnem razpršilniku jasno navedena na oznaki v obliki naslednjega čitljivega in neizbrisnega besedila: ‚X % mase vsebine je vnetljive‘.“

| 2. | Člen 9a se razveljavi. |
| --- | --- |

2.

Člen 9a se razveljavi.

| 3. | Priloga se spremeni:






  (a) | točka 1.8 se nadomesti z naslednjim:
  „1.8   Vnetljiva vsebina
  Vsebina aerosolov se šteje za vnetljivo, če vsebuje katero koli sestavino, ki je razvrščena kot vnetljiva:






  (a) | vnetljiva tekočina je tekočina, ki ima plamenišče največ pri 93 °C; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Priloga se spremeni:

(a)

točka 1.8 se nadomesti z naslednjim:

„1.8   Vnetljiva vsebina

Vsebina aerosolov se šteje za vnetljivo, če vsebuje katero koli sestavino, ki je razvrščena kot vnetljiva:

(a)

vnetljiva tekočina je tekočina, ki ima plamenišče največ pri 93 °C;

| (b) | vnetljiva trdna snov je trdna snov ali zmes, ki se hitro vname ali pa lahko zaradi trenja povzroči požar ali k njemu prispeva. Hitro vnetljive trdne snovi so snovi ali zmesi v prahu, granulah ali pasti, ki so nevarne, če se lahko hitro vnamejo s kratkotrajnim stikom z virom vžiga, kot je goreča vžigalica, in če se ogenj hitro širi; |
| --- | --- |

(b)

vnetljiva trdna snov je trdna snov ali zmes, ki se hitro vname ali pa lahko zaradi trenja povzroči požar ali k njemu prispeva. Hitro vnetljive trdne snovi so snovi ali zmesi v prahu, granulah ali pasti, ki so nevarne, če se lahko hitro vnamejo s kratkotrajnim stikom z virom vžiga, kot je goreča vžigalica, in če se ogenj hitro širi;

| (c) | vnetljivi plin je plin ali plinska zmes, ki ima območje vnetljivosti z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 1,013 bara. |
| --- | --- |

(c)

vnetljivi plin je plin ali plinska zmes, ki ima območje vnetljivosti z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 1,013 bara.

Ta opredelitev ne zajema pirofornih, samosegrevajočih snovi ali vodnoreaktivnih snovi in zmesi, ki se nikoli ne uporabljajo kot sestavine aerosolov.“;

| (b) | vstavi se naslednja točka 1.9:
  „1.9   Vnetljivi aerosoli
  Za namen te direktive se aerosol šteje za ‚nevnetljivega‘, ‚vnetljivega‘ ali ‚zelo lahko vnetljivega‘ glede na njegovo kemijsko toploto zgorevanja in masno vsebnost vnetljivih sestavin, kot sledi:






  (a) | aerosol je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če vsebuje 85 % ali več vnetljivih sestavin, kemijska toplota zgorevanja pa presega ali je enaka 30 kJ/g; |
| --- | --- | --- |

(b)

vstavi se naslednja točka 1.9:

„1.9   Vnetljivi aerosoli

Za namen te direktive se aerosol šteje za ‚nevnetljivega‘, ‚vnetljivega‘ ali ‚zelo lahko vnetljivega‘ glede na njegovo kemijsko toploto zgorevanja in masno vsebnost vnetljivih sestavin, kot sledi:

(a)

aerosol je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če vsebuje 85 % ali več vnetljivih sestavin, kemijska toplota zgorevanja pa presega ali je enaka 30 kJ/g;

| (b) | aerosol je razvrščen kot ‚nevnetljiv‘, če vsebuje 1 % ali manj vnetljivih sestavin, kemijska toplota zgorevanja pa je manjša od 20 kJ/g; |
| --- | --- |

(b)

aerosol je razvrščen kot ‚nevnetljiv‘, če vsebuje 1 % ali manj vnetljivih sestavin, kemijska toplota zgorevanja pa je manjša od 20 kJ/g;

| (c) | vsi drugi aerosoli se bodo obravnavali po naslednjih postopkih za razvrstitev glede vnetljivosti ali pa bodo razvrščeni kot ‚zelo lahko vnetljivi‘. Preskus oddaljenosti vžiga, preskus v zaprtem prostoru in preskus vnetljivosti pene so v skladu s točko 6.3. |
| --- | --- |

(c)

vsi drugi aerosoli se bodo obravnavali po naslednjih postopkih za razvrstitev glede vnetljivosti ali pa bodo razvrščeni kot ‚zelo lahko vnetljivi‘. Preskus oddaljenosti vžiga, preskus v zaprtem prostoru in preskus vnetljivosti pene so v skladu s točko 6.3.

1.9.1   Vnetljivi aerosoli v razpršilu

Aerosoli v razpršilu se razvrstijo ob upoštevanju kemijske toplote zgorevanja in na podlagi rezultatov preskusa oddaljenosti vžiga, kot sledi:

| (a) | če je kemijska toplota zgorevanja manj kot 20 kJ/g:






  (i) | aerosol je razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji, ki je enaka ali večja od 15 cm, vendar manjša od 75 cm; |
| --- | --- | --- |

(a)

če je kemijska toplota zgorevanja manj kot 20 kJ/g:

(i)

aerosol je razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji, ki je enaka ali večja od 15 cm, vendar manjša od 75 cm;

| (ii) | aerosol je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji 75 cm ali več; |
| --- | --- |

(ii)

aerosol je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji 75 cm ali več;

| (iii) | če pri preskusu oddaljenosti vžiga ne pride do vžiga, se izvede preskus v zaprtem prostoru in v tem primeru je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če je časovna ustreznica manj kot ali enaka 300 s/m3 ali je gostota deflagracije manj kot ali enaka 300 g/m3; drugače je aerosol razvrščen kot ‚nevnetljiv‘; |
| --- | --- |

(iii)

če pri preskusu oddaljenosti vžiga ne pride do vžiga, se izvede preskus v zaprtem prostoru in v tem primeru je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če je časovna ustreznica manj kot ali enaka 300 s/m3 ali je gostota deflagracije manj kot ali enaka 300 g/m3; drugače je aerosol razvrščen kot ‚nevnetljiv‘;

| (b) | če je kemijska toplota zgorevanja enaka ali večja od 20 kJ/g, je aerosol razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji 75 cm ali več; drugače je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘. |
| --- | --- |

(b)

če je kemijska toplota zgorevanja enaka ali večja od 20 kJ/g, je aerosol razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če pride do vžiga na razdalji 75 cm ali več; drugače je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘.

1.9.2   Vnetljivi penasti aerosoli

Penasti aerosoli se razvrstijo na podlagi rezultatov preskusa vnetljivosti pene.

| (a) | Aerosolni izdelek je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če:






  (i) | je višina plamena 20 cm ali več in plamen traja 2 s ali več
  ali |
| --- | --- | --- |

(a)

Aerosolni izdelek je razvrščen kot ‚zelo lahko vnetljiv‘, če:

(i)

je višina plamena 20 cm ali več in plamen traja 2 s ali več

ali

| (ii) | je višina plamena 4 cm ali več in plamen traja 7 s ali več. |
| --- | --- |

(ii)

je višina plamena 4 cm ali več in plamen traja 7 s ali več.

| (b) | Aerosolni izdelek, ki ne izpolnjuje meril iz (a), je razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če je višina plamena 4 cm ali več in plamen traja 2 s ali več.“; |
| --- | --- |

(b)

Aerosolni izdelek, ki ne izpolnjuje meril iz (a), je razvrščen kot ‚vnetljiv‘, če je višina plamena 4 cm ali več in plamen traja 2 s ali več.“;

| (c) | vstavi se naslednja točka 1.10:
  „1.10   Kemijska toplota zgorevanja
  Kemijska toplota zgorevanja ΔHc je določena:






  (a) | s priznanimi pravili tehnologije, opisanimi v npr. standardih, kot so ASTM D 240, ISO 13943 86.1 do 86.3 in NFPA 30B, ali v znanstveno utemeljeni literaturi
  ali |
| --- | --- | --- |

(c)

vstavi se naslednja točka 1.10:

„1.10   Kemijska toplota zgorevanja

Kemijska toplota zgorevanja ΔHc je določena:

(a)

s priznanimi pravili tehnologije, opisanimi v npr. standardih, kot so ASTM D 240, ISO 13943 86.1 do 86.3 in NFPA 30B, ali v znanstveno utemeljeni literaturi

ali

| (b) | z uporabo naslednje metode izračuna: |
| --- | --- |

(b)

z uporabo naslednje metode izračuna:

kemijska toplota zgorevanja (ΔHc), v kilojoulih na gram (kJ/g), se lahko izračuna kot rezultat teoretične toplote zgorevanja (ΔHcomb) in učinkovitosti zgorevanja ter je običajno manjša od 1,0 (značilna učinkovitost zgorevanja je 0,95 ali 95 %).

Za sestavljen aerosolni pripravek je kemijska toplota zgorevanja vsota ponderiranih toplot zgorevanja za posamezne sestavine:

Formula

kadar je:

| ΔHc | = | kemijska toplota zgorevanja (kJ/g) izdelka; |
| --- | --- | --- |
| wi% | = | masni delež sestavine i v izdelku; |
| ΔHc(i) | = | specifična toplota zgorevanja (kJ/g) sestavine i v izdelku. |

ΔHc

=

kemijska toplota zgorevanja (kJ/g) izdelka;

wi%

=

masni delež sestavine i v izdelku;

ΔHc(i)

=

specifična toplota zgorevanja (kJ/g) sestavine i v izdelku.

Oseba, odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, mora v dokumentu, ki mora biti pravočasno na razpolago v uradnem jeziku Skupnosti in na naslovu, določenem na oznaki v skladu s točko (a) člena 8(1), opisati metodo za določitev kemijske toplote zgorevanja, če se kemijska toplota zgorevanja uporablja kot parameter za oceno vnetljivosti aerosolov v skladu z določbami te direktive.“

| (d) | za točko 2 „Splošne določbe“ in pred točko 2.1 se doda naslednja določba:
  „Brez poseganja v posebne določbe Priloge o zahtevah glede vnetljivosti in tveganjih glede tlaka mora oseba, odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, analizirati tveganja, da tako določi tista, ki veljajo za njene aerosolne razpršilnike. Kadar je to primerno, ta analiza obravnava tveganja, nastala zaradi vdihavanja razpršila, ki izhaja iz aerosolnih razpršilnikov v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, ob upoštevanju velikosti kapljic in obsega razpršitve v povezavi s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi vsebine. Oseba mora potem ob upoštevanju analize zasnovati, oblikovati in preskusiti razpršilnike ter po potrebi sestaviti posebne izjave o njihovi uporabi.“; |
| --- | --- |

(d)

za točko 2 „Splošne določbe“ in pred točko 2.1 se doda naslednja določba:

„Brez poseganja v posebne določbe Priloge o zahtevah glede vnetljivosti in tveganjih glede tlaka mora oseba, odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, analizirati tveganja, da tako določi tista, ki veljajo za njene aerosolne razpršilnike. Kadar je to primerno, ta analiza obravnava tveganja, nastala zaradi vdihavanja razpršila, ki izhaja iz aerosolnih razpršilnikov v običajnih ali razumno predvidljivih pogojih uporabe, ob upoštevanju velikosti kapljic in obsega razpršitve v povezavi s fizikalnimi in kemijskimi lastnostmi vsebine. Oseba mora potem ob upoštevanju analize zasnovati, oblikovati in preskusiti razpršilnike ter po potrebi sestaviti posebne izjave o njihovi uporabi.“;

| (e) | točka 2.2(b) se nadomesti z naslednjim:






  „(b) | Kadar je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘ ali ‚zelo lahko vnetljiv‘ v skladu z merili iz točke 1.9:






  — | simbol za plamen v skladu z modelom iz Priloge II k Direktivi 67/548/EGS, |
| --- | --- | --- | --- |

(e)

točka 2.2(b) se nadomesti z naslednjim:

„(b)

Kadar je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘ ali ‚zelo lahko vnetljiv‘ v skladu z merili iz točke 1.9:

—

simbol za plamen v skladu z modelom iz Priloge II k Direktivi 67/548/EGS,

| — | navedba ‚vnetljiv‘ ali ‚zelo lahko vnetljiv‘, odvisno od razvrstitve aerosola kot ‚vnetljivega‘ ali ‚,zelo lahko vnetljivega‘.“; |
| --- | --- |

—

navedba ‚vnetljiv‘ ali ‚zelo lahko vnetljiv‘, odvisno od razvrstitve aerosola kot ‚vnetljivega‘ ali ‚,zelo lahko vnetljivega‘.“;

| (f) | točki 2.3(a) in 2.3(b) se nadomestita z naslednjim:






  „(a) | ne glede na njegovo vsebino katera koli dodatna opozorila o delovanju, ki opozarjajo uporabnike na posebne nevarnosti proizvoda; če so aerosolnemu razpršilniku priložena ločena navodila za uporabo, morajo tudi ta odražati takšna opozorila o delovanju; |
| --- | --- | --- |

(f)

točki 2.3(a) in 2.3(b) se nadomestita z naslednjim:

„(a)

ne glede na njegovo vsebino katera koli dodatna opozorila o delovanju, ki opozarjajo uporabnike na posebne nevarnosti proizvoda; če so aerosolnemu razpršilniku priložena ločena navodila za uporabo, morajo tudi ta odražati takšna opozorila o delovanju;

| (b) | kadar je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘ ali ‚,zelo lahko vnetljiv‘ v skladu z merili iz točke 1.9, naslednja opozorila:






  — | obvestilna stavka S2 in S16 iz Priloge IV k Direktivi 67/548/EGS, |
| --- | --- | --- |

(b)

kadar je aerosol razvrščen kot ‚vnetljiv‘ ali ‚,zelo lahko vnetljiv‘ v skladu z merili iz točke 1.9, naslednja opozorila:

—

obvestilna stavka S2 in S16 iz Priloge IV k Direktivi 67/548/EGS,

| — | ‚Ne pršite po odprtem plamenu ali vnetljivem materialu‘.“; |
| --- | --- |

—

‚Ne pršite po odprtem plamenu ali vnetljivem materialu‘.“;

| (g) | vstavi se naslednja točka 2,4:
  „2.4   Prostornina tekoče faze
  Prostornina tekoče faze pri 50 °C ne sme presegati 90 % neto prostornine.“; |
| --- | --- |

(g)

vstavi se naslednja točka 2,4:

„2.4   Prostornina tekoče faze

Prostornina tekoče faze pri 50 °C ne sme presegati 90 % neto prostornine.“;

| (h) | točka 3.1.2 se nadomesti z naslednjim:
  „3.1.2   Polnjenje
  Pri 50 °C tlak v aerosolnem razpršilniku ne sme presegati 12 barov.
  Če pa aerosol ne vsebuje plina ali plinske zmesi z območjem vnetljivosti z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 1,013 bara, je najvišji dovoljen tlak pri 50 °C 13,2 bara.“; |
| --- | --- |

(h)

točka 3.1.2 se nadomesti z naslednjim:

„3.1.2   Polnjenje

Pri 50 °C tlak v aerosolnem razpršilniku ne sme presegati 12 barov.

Če pa aerosol ne vsebuje plina ali plinske zmesi z območjem vnetljivosti z zrakom pri 20 °C in standardnem tlaku 1,013 bara, je najvišji dovoljen tlak pri 50 °C 13,2 bara.“;

| (i) | točke 3.1.3, 4.1.5 in 4.2. se črtajo; |
| --- | --- |

(i)

točke 3.1.3, 4.1.5 in 4.2. se črtajo;

| (j) | točka 6.1.4 se nadomesti z naslednjim:
  „6.1.4   Končni pregled napolnjenih aerosolnih razpršilnikov
  6.1.4.1   Za aerosolne razpršilnike se uporabi ena od naslednjih končnih preskusnih metod.
  (a)   Preskus v vroči vodni kopeli
  Vsak napolnjen aerosolni razpršilnik se potopi v vročo vodno kopel.






  (i) | Temperatura vode in trajanje preskusa sta takšna, da notranji tlak doseže vrednost, ki bi jo pokazala vsebina razpršilnika pri enotni temperaturi 50 °C. |
| --- | --- | --- |

(j)

točka 6.1.4 se nadomesti z naslednjim:

„6.1.4   Končni pregled napolnjenih aerosolnih razpršilnikov

6.1.4.1   Za aerosolne razpršilnike se uporabi ena od naslednjih končnih preskusnih metod.

(a)   Preskus v vroči vodni kopeli

Vsak napolnjen aerosolni razpršilnik se potopi v vročo vodno kopel.

(i)

Temperatura vode in trajanje preskusa sta takšna, da notranji tlak doseže vrednost, ki bi jo pokazala vsebina razpršilnika pri enotni temperaturi 50 °C.

| (ii) | Zavrniti je treba kateri koli aerosolni razpršilnik, ki kaže vidne trajne deformacije ali pušča. |
| --- | --- |

(ii)

Zavrniti je treba kateri koli aerosolni razpršilnik, ki kaže vidne trajne deformacije ali pušča.

(b)   Končne preskusne metode v vročem

Druge metode segrevanja vsebine aerosolnih razpršilnikov se lahko uporabijo, če z njimi tlak in temperatura v vsakem napolnjenem aerosolnem razpršilniku dosežeta vrednosti, ki se zahtevajo pri preskusu v vroči vodni kopeli, ter če se deformacije in puščanja odkrijejo z enako natančnostjo kot v primeru preskusa v vroči vodni kopeli.

(c)   Končne preskusne metode v hladnem

Alternativna končna preskusna metoda v hladnem se lahko uporabi, če je v skladu z določbami alternativne metode pri preskusu v vroči vodni kopeli za aerosolne razpršilnike iz točke 6.2.4.3.2.2 Priloge A k Direktivi 94/55/ES.

6.1.4.2   Za aerosolne razpršilnike, katerih vsebina je bila fizikalno ali kemijsko spremenjena tako, da so se njihove tlačne značilnosti po polnjenju in pred prvo uporabo spremenile, je treba uporabiti končno preskusno metodo v hladnem v skladu s točko 6.1.4.1(c).

6.1.4.3   Pri preskusnih metodah v skladu s točkami 6.1.4.1(b) in 6.1.4.1(c):

| (a) | Preskusno metodo mora odobriti pristojen organ. |
| --- | --- |

(a)

Preskusno metodo mora odobriti pristojen organ.

| (b) | Oseba, odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, mora pristojnemu organu predložiti zahtevek za odobritev. Zahtevku mora biti priložena tehnična dokumentacija z opisom metode. |
| --- | --- |

(b)

Oseba, odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, mora pristojnemu organu predložiti zahtevek za odobritev. Zahtevku mora biti priložena tehnična dokumentacija z opisom metode.

| (c) | Oseba, ki je odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, mora za namene nadzora zagotoviti stalen dostop do odobritve pristojnega organa, tehnične dokumentacije z opisom metode in, če je ustrezno, poročil o nadzoru na naslovu, navedenem na oznaki v skladu s točko (a) člena 8(1). |
| --- | --- |

(c)

Oseba, ki je odgovorna za trženje aerosolnih razpršilnikov, mora za namene nadzora zagotoviti stalen dostop do odobritve pristojnega organa, tehnične dokumentacije z opisom metode in, če je ustrezno, poročil o nadzoru na naslovu, navedenem na oznaki v skladu s točko (a) člena 8(1).

| (d) | Tehnična dokumentacija mora biti pripravljena v uradnem jeziku Skupnosti ali pa mora biti na voljo njena overjena kopija. |
| --- | --- |

(d)

Tehnična dokumentacija mora biti pripravljena v uradnem jeziku Skupnosti ali pa mora biti na voljo njena overjena kopija.

| (e) | ‚pristojni organ‘ pomeni organ, ki je v vsaki državi članici imenovan na podlagi Direktive 94/55/ES.“; |
| --- | --- |

(e)

‚pristojni organ‘ pomeni organ, ki je v vsaki državi članici imenovan na podlagi Direktive 94/55/ES.“;

| (k) | vstavi se naslednja točka 6.3:
  „6.3   Preskus vnetljivosti aerosolov
  6.3.1   Preskus oddaljenosti vžiga za aerosolna razpršila
  6.3.1.1   Uvod






  6.3.1.1.1 | Ta preskusni standard opisuje metodo za določitev oddaljenosti vžiga aerosolnega razpršila, da se oceni povezano tveganje za nastanek plamena. Aerosol se razprši v smeri vira vžiga v intervalih 15 cm, da se ugotovi, ali je prišlo do vžiga in trajnega zgorevanja razpršila. Vžig in trajno zgorevanje nastopi, kadar razpršilo nepretrgoma gori vsaj 5 s. Vir vžiga je opredeljen kot plinski gorilnik z modrim, nežarečim plamenom, višine 4–5 cm. |
| --- | --- | --- |

(k)

vstavi se naslednja točka 6.3:

„6.3   Preskus vnetljivosti aerosolov

6.3.1   Preskus oddaljenosti vžiga za aerosolna razpršila

6.3.1.1   Uvod

6.3.1.1.1

Ta preskusni standard opisuje metodo za določitev oddaljenosti vžiga aerosolnega razpršila, da se oceni povezano tveganje za nastanek plamena. Aerosol se razprši v smeri vira vžiga v intervalih 15 cm, da se ugotovi, ali je prišlo do vžiga in trajnega zgorevanja razpršila. Vžig in trajno zgorevanje nastopi, kadar razpršilo nepretrgoma gori vsaj 5 s. Vir vžiga je opredeljen kot plinski gorilnik z modrim, nežarečim plamenom, višine 4–5 cm.

| 6.3.1.1.2 | Ta preskus se uporablja za aerosolne izdelke z razdaljo pršenja 15 cm ali več. Aerosolni izdelki z razdaljo pršenja, ki je manjša od 15 cm, kot so razpršilne pene, geli in paste, ali ki so opremljeni z merilnim ventilom, so izvzeti iz tega preskusa. Za aerosolne izdelke za razprševanje pen, gelov ali past se izvede preskus vnetljivosti aerosolne pene. |
| --- | --- |

6.3.1.1.2

Ta preskus se uporablja za aerosolne izdelke z razdaljo pršenja 15 cm ali več. Aerosolni izdelki z razdaljo pršenja, ki je manjša od 15 cm, kot so razpršilne pene, geli in paste, ali ki so opremljeni z merilnim ventilom, so izvzeti iz tega preskusa. Za aerosolne izdelke za razprševanje pen, gelov ali past se izvede preskus vnetljivosti aerosolne pene.

6.3.1.2   Oprema in materiali

| 6.3.1.2.1 | Zahteva se naslednja oprema:






  Vodna kopel pri 20 °C | točnost ± 1 °C |
| --- | --- | --- |
| Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnica) | točnost ± 0,1 g |
| Kronometer (štoparica) | točnost ± 0,2 s |
| Merilna skala, stojalo in spojka | graduacije v cm |
| Plinski gorilnik s stojalom in spojko | |
| Termometer | točnost ± 1 °C |
| Higrometer | točnost ± 5 % |
| Merilnik tlaka | točnost ± 0,1 bar |

6.3.1.2.1

Zahteva se naslednja oprema:

Vodna kopel pri 20 °C

točnost ± 1 °C

Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnica)

točnost ± 0,1 g

Kronometer (štoparica)

točnost ± 0,2 s

Merilna skala, stojalo in spojka

graduacije v cm

Plinski gorilnik s stojalom in spojko

Termometer

točnost ± 1 °C

Higrometer

točnost ± 5 %

Merilnik tlaka

točnost ± 0,1 bar

6.3.1.3   Postopek

6.3.1.3.1   Splošne zahteve

| 6.3.1.3.1.1 | Pred preskusom je treba vsak aerosolni razpršilnik kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.1

Pred preskusom je treba vsak aerosolni razpršilnik kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke.

| 6.3.1.3.1.2 | Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilo namenjeno za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar se zahteva stresanje, naredite to takoj pred preskusom. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.2

Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilo namenjeno za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar se zahteva stresanje, naredite to takoj pred preskusom.

| 6.3.1.3.1.3 | Preskus se izvede v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.3

Preskus se izvede v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %.

| 6.3.1.3.1.4 | Treba je preskusiti vsako aerosolno razpršilo:






  (a) | kadar je napolnjeno v skladu s celotnim postopkom, s plinskim gorilnikom v razdalji 15–90 cm od aktivatorja aerosolne pločevinke; |
| --- | --- | --- |

6.3.1.3.1.4

Treba je preskusiti vsako aerosolno razpršilo:

(a)

kadar je napolnjeno v skladu s celotnim postopkom, s plinskim gorilnikom v razdalji 15–90 cm od aktivatorja aerosolne pločevinke;

| (b) | kadar je napolnjeno od 10–12 % (% mase), samo en preskus, bodisi na razdalji 15 cm od aktivatorja, kadar se razpršilo iz polne pločevinke sploh ni vžgalo, ali na oddaljenosti vžiga razpršila iz polne pločevinke plus 15 cm. |
| --- | --- |

(b)

kadar je napolnjeno od 10–12 % (% mase), samo en preskus, bodisi na razdalji 15 cm od aktivatorja, kadar se razpršilo iz polne pločevinke sploh ni vžgalo, ali na oddaljenosti vžiga razpršila iz polne pločevinke plus 15 cm.

| 6.3.1.3.1.5 | Med preskusom mora biti položaj pločevinke, kot prikazujejo navodila na nalepki. Vir vžiga mora biti ustrezno nameščen. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.5

Med preskusom mora biti položaj pločevinke, kot prikazujejo navodila na nalepki. Vir vžiga mora biti ustrezno nameščen.

| 6.3.1.3.1.6 | Naslednji postopek zahteva preskus razpršila v intervalih 15 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem, v območju 15–90 cm. Učinkovito je začeti s postopkom na razdalji 60 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem. Razdalja med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem se v primeru vžiga razpršila na razdalji 60 cm poveča za 15 cm. Razdalja se v primeru nevžiga na razdalji 60 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem zmanjša za 15 cm. Namen postopka je določiti največjo razdaljo med aerosolnim aktivatorjem in plamenom plinskega gorilnika, ki privede do trajnega zgorevanja razpršila, ali ugotoviti, da vžiga ni bilo mogoče doseči na razdalji 15 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem. |
| --- | --- |

6.3.1.3.1.6

Naslednji postopek zahteva preskus razpršila v intervalih 15 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem, v območju 15–90 cm. Učinkovito je začeti s postopkom na razdalji 60 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem. Razdalja med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem se v primeru vžiga razpršila na razdalji 60 cm poveča za 15 cm. Razdalja se v primeru nevžiga na razdalji 60 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem zmanjša za 15 cm. Namen postopka je določiti največjo razdaljo med aerosolnim aktivatorjem in plamenom plinskega gorilnika, ki privede do trajnega zgorevanja razpršila, ali ugotoviti, da vžiga ni bilo mogoče doseči na razdalji 15 cm med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnim aktivatorjem.

6.3.1.3.2   Preskusni postopek

| (a) | Najmanj 3 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršila potopi v vodo za vsaj 30 minut pred vsakim preskusom (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje); |
| --- | --- |

(a)

Najmanj 3 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršila potopi v vodo za vsaj 30 minut pred vsakim preskusom (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje);

| (b) | izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora; |
| --- | --- |

(b)

izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora;

| (c) | stehtajte aerosolno razpršilo in zabeležite njegovo težo; |
| --- | --- |

(c)

stehtajte aerosolno razpršilo in zabeležite njegovo težo;

| (d) | določite notranji tlak in začetno stopnjo odvajanja pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljiva ali deloma napolnjena aerosolna razpršila); |
| --- | --- |

(d)

določite notranji tlak in začetno stopnjo odvajanja pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljiva ali deloma napolnjena aerosolna razpršila);

| (e) | podprite plinski gorilnik na ploski vodoravni površini ali namestite plinski gorilnik na stojalo s spojko; |
| --- | --- |

(e)

podprite plinski gorilnik na ploski vodoravni površini ali namestite plinski gorilnik na stojalo s spojko;

| (f) | prižgite plinski gorilnik; plamen mora biti nežareč in visok približno 4–5 cm; |
| --- | --- |

(f)

prižgite plinski gorilnik; plamen mora biti nežareč in visok približno 4–5 cm;

| (g) | namestite izhodno odprtino aktivatorja na zahtevano razdaljo od plamena. Aerosol se preskusi v položaju, v katerem se uporablja, npr. pokončnem ali obrnjenem; |
| --- | --- |

(g)

namestite izhodno odprtino aktivatorja na zahtevano razdaljo od plamena. Aerosol se preskusi v položaju, v katerem se uporablja, npr. pokončnem ali obrnjenem;

| (h) | izenačite odprtino aktivatorja in plinskega gorilnika, pri čemer je odprtina ustrezno usmerjena k plamenu in z njim poravnana (glej sliko 6.3.1.1). Razpršilo se odvede skozi zgornjo polovico plamena;
  Slika 6.3.1.1 |
| --- | --- |

(h)

izenačite odprtino aktivatorja in plinskega gorilnika, pri čemer je odprtina ustrezno usmerjena k plamenu in z njim poravnana (glej sliko 6.3.1.1). Razpršilo se odvede skozi zgornjo polovico plamena;

Slika 6.3.1.1

Image

| (i) | izpolnite splošne zahteve glede stresanja razpršila; |
| --- | --- |

(i)

izpolnite splošne zahteve glede stresanja razpršila;

| (j) | aktivirajte ventil aerosolnega razpršila, da izpraznite njegovo vsebino za 5 s, razen v primeru vžiga. V primeru vžiga nadaljujte s praznjenjem in določite čas trajanja plamena na 5 s od začetka vžiga; |
| --- | --- |

(j)

aktivirajte ventil aerosolnega razpršila, da izpraznite njegovo vsebino za 5 s, razen v primeru vžiga. V primeru vžiga nadaljujte s praznjenjem in določite čas trajanja plamena na 5 s od začetka vžiga;

| (k) | zabeležite rezultate vžiga za razdaljo med plinskim gorilnikom in aerosolnim razpršilnikom v predvideno tabelo; |
| --- | --- |

(k)

zabeležite rezultate vžiga za razdaljo med plinskim gorilnikom in aerosolnim razpršilnikom v predvideno tabelo;

| (l) | če ne pride do vžiga v koraku (j), se aerosol preskusi v drugačnih smereh, npr. obrnjen pri izdelkih za pokončno uporabo, da se preveri možnost vžiga; |
| --- | --- |

(l)

če ne pride do vžiga v koraku (j), se aerosol preskusi v drugačnih smereh, npr. obrnjen pri izdelkih za pokončno uporabo, da se preveri možnost vžiga;

| (m) | ponovite korake (g) do (l) še dvakrat (skupaj trikrat) za isto pločevinko na enaki razdalji med plinskim gorilnikom in aerosolnim aktivatorjem;. |
| --- | --- |

(m)

ponovite korake (g) do (l) še dvakrat (skupaj trikrat) za isto pločevinko na enaki razdalji med plinskim gorilnikom in aerosolnim aktivatorjem;.

| (n) | ponovite postopek preskusa za ostali dve aerosolni pločevinki istega izdelka na enaki razdalji med plinskim gorilnikom in aerosolnim aktivatorjem; |
| --- | --- |

(n)

ponovite postopek preskusa za ostali dve aerosolni pločevinki istega izdelka na enaki razdalji med plinskim gorilnikom in aerosolnim aktivatorjem;

| (o) | ponovite korake (g) do (n) postopka preskusa na razdalji med 15 in 90 cm med aktivatorjem aerosolne pločevinke in plinskim gorilnikom, odvisno od rezultata posameznega preskusa (glejte tudi 6.3.1.3.1.4 in 6.3.1.3.1.5); |
| --- | --- |

(o)

ponovite korake (g) do (n) postopka preskusa na razdalji med 15 in 90 cm med aktivatorjem aerosolne pločevinke in plinskim gorilnikom, odvisno od rezultata posameznega preskusa (glejte tudi 6.3.1.3.1.4 in 6.3.1.3.1.5);

| (p) | če ne pride do vžiga na razdalji 15 cm, se postopek za prvotno polne pločevinke zaključi. Postopek se konča tudi, kadar pride do vžiga in trajnega zgorevanja na razdalji 90 cm. Če vžiga ni bilo mogoče doseči na razdalji 15 cm, to zabeležite. V vseh drugih okoliščinah se razdalja med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnega aktivatorja, na kateri sta bila ugotovljena vžig in trajno zgorevanje, zabeleži kot ‚razdalja vžiga‘; |
| --- | --- |

(p)

če ne pride do vžiga na razdalji 15 cm, se postopek za prvotno polne pločevinke zaključi. Postopek se konča tudi, kadar pride do vžiga in trajnega zgorevanja na razdalji 90 cm. Če vžiga ni bilo mogoče doseči na razdalji 15 cm, to zabeležite. V vseh drugih okoliščinah se razdalja med plamenom plinskega gorilnika in aerosolnega aktivatorja, na kateri sta bila ugotovljena vžig in trajno zgorevanje, zabeleži kot ‚razdalja vžiga‘;

| (q) | en preskus se izvede tudi na treh pločevinkah z 10–12 % nazivno ravnijo polnjenja. Te pločevinke se preskusijo na razdalji med aktivatorjem aerosola in plamenom plinskega gorilnika „na oddaljenosti vžiga polnih pločevink + 15 cm“; |
| --- | --- |

(q)

en preskus se izvede tudi na treh pločevinkah z 10–12 % nazivno ravnijo polnjenja. Te pločevinke se preskusijo na razdalji med aktivatorjem aerosola in plamenom plinskega gorilnika „na oddaljenosti vžiga polnih pločevink + 15 cm“;

| (r) | izpraznite pločevinko aerosola do 10–12 % nazivne ravni polnjenja (po masi) s ponovitvami, ki trajajo največ 30 s. Upoštevajte najmanj 300 s časovno obdobje med ponovitvami. Med tem vmesnim obdobjem se razpršilniki potopijo v vodno kopel za kondicioniranje; |
| --- | --- |

(r)

izpraznite pločevinko aerosola do 10–12 % nazivne ravni polnjenja (po masi) s ponovitvami, ki trajajo največ 30 s. Upoštevajte najmanj 300 s časovno obdobje med ponovitvami. Med tem vmesnim obdobjem se razpršilniki potopijo v vodno kopel za kondicioniranje;

| (s) | ponovite korake (g) do (n) za pločevinke z 10–12 % nazivno ravnijo polnjenja, pri čemer izpustite koraka (l) in (m). Ta preskus se izvede z aerosolom v enem položaju, npr. pokonci ali obrnjen, glede na to, v katerem je prišlo do vžiga (če sploh) polnih pločevink; |
| --- | --- |

(s)

ponovite korake (g) do (n) za pločevinke z 10–12 % nazivno ravnijo polnjenja, pri čemer izpustite koraka (l) in (m). Ta preskus se izvede z aerosolom v enem položaju, npr. pokonci ali obrnjen, glede na to, v katerem je prišlo do vžiga (če sploh) polnih pločevink;

| (t) | zabeležite vse rezultate v razpredelnico 6.3.1.1, kot je prikazano spodaj. |
| --- | --- |

(t)

zabeležite vse rezultate v razpredelnico 6.3.1.1, kot je prikazano spodaj.

6.3.1.3.2.1   Vsi preskusi se izvedejo v digestoriju v prostoru, ki je lahko dobro prezračen. Digestorij in prostor se lahko prezračita za vsaj 3 minute po vsakem preskusu. Upoštevajte vse ustrezne varnostne ukrepe za preprečevanje vdihavanja produktov izgorevanja.

6.3.1.3.2.2   Pločevinke z 10–12 % nazivno ravnjo polnjenja se preskusijo samo enkrat. V razpredelnice z rezultati je treba navesti samo en rezultat na pločevinko.

6.3.1.3.2.3   Kadar so rezultati preskusa v položaju, v katerem naj bi se razpršilnik uporabljalo, negativni, se preskus ponovi v položaju razpršilnika, ki bo najverjetneje zagotovil pozitiven rezultat.

6.3.1.4   Metoda ocenjevanja rezultatov

6.3.1.4.1   Vsi rezultati se zabeležijo. Spodnja razpredelnica 6.3.1.1 prikazuje model ‚razpredelnice z rezultati‘, ki ga je treba uporabiti.

Razpredelnica 6.3.1.1

| Datum | Temperatura ... °C
  Relativna vlažnost ... % |
| --- | --- |
| Ime izdelka | |
| Neto prostornina | | Pločevinka 1 | Pločevinka 2 | Pločevinka 3 |
| Prvotna raven polnjenja | | % | % | % |
| Razdalja razpršilnika | Preskus | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 | 1 | 2 | 3 |
| 15 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| 30 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| 45 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| 60 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| 75 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| 90 cm | Vžig?
  D ali N | | | |
| Ugotovitve – vključno s položajem pločevinke | | | | |

Datum

Temperatura ... °C

Relativna vlažnost ... %

Ime izdelka

Neto prostornina

Pločevinka 1

Pločevinka 2

Pločevinka 3

Prvotna raven polnjenja

%

%

%

Razdalja razpršilnika

Preskus

1

2

3

1

2

3

1

2

3

15 cm

Vžig?

D ali N

30 cm

Vžig?

D ali N

45 cm

Vžig?

D ali N

60 cm

Vžig?

D ali N

75 cm

Vžig?

D ali N

90 cm

Vžig?

D ali N

Ugotovitve – vključno s položajem pločevinke

6.3.2   Preskus vžiga v zaprtem prostoru

6.3.2.1   Uvod

Ta preskusni standard opisuje metodo za oceno vnetljivosti izdelkov, ki izhajajo iz aerosolnih razpršilnikov zaradi njihove lastnosti, da se lahko vžgejo v zaprtem ali omejenem prostoru. Vsebina aerosolnega razpršilnika se razprši v valjasto preskusno posodo, ki vsebuje gorečo svečo. Če pride do opaznega vžiga, se zabeležita porabljen čas in odvedena količina.

6.3.2.2   Oprema in materiali

6.3.2.2.1   Zahteva se naslednja oprema:

| Kronometer (štoparica) | točnost ± 0,2 s |
| --- | --- |
| Vodna kopel pri 20 °C | točnost ± 1 °C |
| Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnice) | točnost ± 0,1 g |
| Termometer | točnost ± 1 °C |
| Higrometer | točnost ± 5 % |
| Merilnik tlaka | točnost ± 0,1 bara |
| Valjasta testna posoda | kot je navedeno spodaj |

Kronometer (štoparica)

točnost ± 0,2 s

Vodna kopel pri 20 °C

točnost ± 1 °C

Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnice)

točnost ± 0,1 g

Termometer

točnost ± 1 °C

Higrometer

točnost ± 5 %

Merilnik tlaka

točnost ± 0,1 bara

Valjasta testna posoda

kot je navedeno spodaj

6.3.2.2.2   Priprava testne opreme

6.3.2.2.2.1   Valjasta posoda prostornine približno 200 dm3, premera približno 600 mm, dolga približno 720 mm in na enem koncu odprta, se spremeni, kot sledi:

| (a) | sistem zapiranja, sestavljen iz pokrova na tečajih, se prilagodi odprtemu koncu posode; ali |
| --- | --- |

(a)

sistem zapiranja, sestavljen iz pokrova na tečajih, se prilagodi odprtemu koncu posode; ali

| (b) | kot sistem zapiranja se lahko uporabi 0,01 do 0,02 mm debela plastična folija. Če se preskus izvede s plastično folijo, se ta uporabi, kot je opisano v nadaljevanju: raztegnite folijo prek odprtega konca bobna in jo pritrdite z elastičnim trakom. Moč traku mora biti takšna, da se pri namestitvi okoli bobna, ki je na njegovi strani, raztegne za samo 25 mm, ko se na njegovo najnižjo točko pritrdi masa 0,45 kg. 50 mm od roba bobna naredite v folijo 25 mm dolgo zarezo. Folija mora biti napeta: |
| --- | --- |

(b)

kot sistem zapiranja se lahko uporabi 0,01 do 0,02 mm debela plastična folija. Če se preskus izvede s plastično folijo, se ta uporabi, kot je opisano v nadaljevanju: raztegnite folijo prek odprtega konca bobna in jo pritrdite z elastičnim trakom. Moč traku mora biti takšna, da se pri namestitvi okoli bobna, ki je na njegovi strani, raztegne za samo 25 mm, ko se na njegovo najnižjo točko pritrdi masa 0,45 kg. 50 mm od roba bobna naredite v folijo 25 mm dolgo zarezo. Folija mora biti napeta:

| (c) | na drugem koncu bobna zvrtajte 100 mm od roba luknjo s premerom 50 mm, tako da bo odprtina na vrhu, ko se posoda odloži in pripravi za preskus (slika 6.3.2.1);
  Slika 6.3.2.1 |
| --- | --- |

(c)

na drugem koncu bobna zvrtajte 100 mm od roba luknjo s premerom 50 mm, tako da bo odprtina na vrhu, ko se posoda odloži in pripravi za preskus (slika 6.3.2.1);

Slika 6.3.2.1

Image

| (d) | na 200 × 200 mm veliko kovinsko stojalo postavite svečo iz parafinskega voska, s premerom 20 do 40 mm in višino 100 mm. Svečo zamenjajte, ko je njena višina pod 80 mm. Plamen sveče je pred razpršilom zaščiten s 150 mm širokim in 200 mm visokim deflektorjem. To vključuje ravnino pod kotom 45o, oddaljeno 150 mm od podstavka deflektorja (slika 6.3.2.2);
  Slika 6.3.2.2 |
| --- | --- |

(d)

na 200 × 200 mm veliko kovinsko stojalo postavite svečo iz parafinskega voska, s premerom 20 do 40 mm in višino 100 mm. Svečo zamenjajte, ko je njena višina pod 80 mm. Plamen sveče je pred razpršilom zaščiten s 150 mm širokim in 200 mm visokim deflektorjem. To vključuje ravnino pod kotom 45o, oddaljeno 150 mm od podstavka deflektorja (slika 6.3.2.2);

Slika 6.3.2.2

Image

| (e) | sveča, postavljena na kovinsko stojalo, se namesti na sredino med dvema koncema bobna (slika 6.3.2.3);
  Slika 6.3.2.3 |
| --- | --- |

(e)

sveča, postavljena na kovinsko stojalo, se namesti na sredino med dvema koncema bobna (slika 6.3.2.3);

Slika 6.3.2.3

Image

| (f) | boben se postavi na tla ali na stojalo tam, kjer je temperatura med 15 °C in 25 °C. Izdelek, ki se preskuša, bo razpršen znotraj bobna v obsegu približno 200 dm3, kjer bo vir vžiga. |
| --- | --- |

(f)

boben se postavi na tla ali na stojalo tam, kjer je temperatura med 15 °C in 25 °C. Izdelek, ki se preskuša, bo razpršen znotraj bobna v obsegu približno 200 dm3, kjer bo vir vžiga.

6.3.2.2.2.2   Običajno izdelek zapusti aerosolno pločevinko pod kotom 90o glede na navpično os pločevinke. Opisana zasnova in postopek se nanašata na to vrsto aerosolnega izdelka. V primeru nenavadno delujočih aerosolov (npr. navpični aerosolni razpršilniki) bo treba zabeležiti spremembe opreme in postopkov v skladu z dobro laboratorijsko prakso, kot je ISO/IEC 17025:1999 Splošne zahteve za usposobljenost preskuševalnih in kalibracijskih laboratorijev.

6.3.2.3   Postopek

6.3.2.3.1   Splošne zahteve

| 6.3.2.3.1.1 | Pred preskusom je treba vsak aerosol kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.1

Pred preskusom je treba vsak aerosol kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke.

| 6.3.2.3.1.2 | Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilo namenjeno za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar je potrebno stresanje, naredite to takoj pred preskusom. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.2

Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilo namenjeno za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar je potrebno stresanje, naredite to takoj pred preskusom.

| 6.3.2.3.1.3 | Preskusi se izvedejo v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.2.3.1.3

Preskusi se izvedejo v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %.

6.3.2.3.2   Preskusni postopek

| (a) | Najmanj 3 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ° ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršil potopi v vodo za vsaj 30 minut (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje); |
| --- | --- |

(a)

Najmanj 3 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ° ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršil potopi v vodo za vsaj 30 minut (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje);

| (b) | izmerite ali izračunajte dejansko prostornino bobna v dm3; |
| --- | --- |

(b)

izmerite ali izračunajte dejansko prostornino bobna v dm3;

| (c) | izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora; |
| --- | --- |

(c)

izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora;

| (d) | določite notranji tlak in začetno stopnjo odvajanja pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljive ali delno napolnjene aerosolne razpršilnike); |
| --- | --- |

(d)

določite notranji tlak in začetno stopnjo odvajanja pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljive ali delno napolnjene aerosolne razpršilnike);

| (e) | stehtajte en aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo; |
| --- | --- |

(e)

stehtajte en aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo;

| (f) | prižgite svečo in uporabite sistem zapiranja (pokrov ali plastična folija); |
| --- | --- |

(f)

prižgite svečo in uporabite sistem zapiranja (pokrov ali plastična folija);

| (g) | namestite odprtino aktivatorja aerosolnega razpršilnika 35 mm od sredine vstopne luknje v bobnu ali bližje v primeru izdelkov z obsežno razpršitvijo. Sprožite kronometer (štoparico) in sledite navodilom za uporabo izdelka. Usmerite razpršilo v sredino nasprotne skrajne meje (pokrova ali plastične folije). Aerosol se preskusi v položaju, v katerem se uporablja, npr. pokončnem ali obrnjenem; |
| --- | --- |

(g)

namestite odprtino aktivatorja aerosolnega razpršilnika 35 mm od sredine vstopne luknje v bobnu ali bližje v primeru izdelkov z obsežno razpršitvijo. Sprožite kronometer (štoparico) in sledite navodilom za uporabo izdelka. Usmerite razpršilo v sredino nasprotne skrajne meje (pokrova ali plastične folije). Aerosol se preskusi v položaju, v katerem se uporablja, npr. pokončnem ali obrnjenem;

| (h) | pršite do nastanka vžiga. Ustavite kronometer in zabeležite porabljen čas. Ponovno stehtajte aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo; |
| --- | --- |

(h)

pršite do nastanka vžiga. Ustavite kronometer in zabeležite porabljen čas. Ponovno stehtajte aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo;

| (i) | prezračite in očistite boben, tako da odstranite vsak ostanek, ki bi lahko vplival na naslednje preskuse. Po potrebi boben ohladite; |
| --- | --- |

(i)

prezračite in očistite boben, tako da odstranite vsak ostanek, ki bi lahko vplival na naslednje preskuse. Po potrebi boben ohladite;

| (j) | ponovite korake preskusa (d) do (i) za ostala dva aerosolna razpršilnika istega izdelka (skupaj trije; opomba: vsak razpršilnik se preskusi samo enkrat). |
| --- | --- |

(j)

ponovite korake preskusa (d) do (i) za ostala dva aerosolna razpršilnika istega izdelka (skupaj trije; opomba: vsak razpršilnik se preskusi samo enkrat).

6.3.2.4   Metoda ocenjevanja rezultatov

6.3.2.4.1   Pripraviti je treba poročilo o preskusu, ki vsebuje naslednje podatke:

| (a) | preskušen izdelek in njegove reference; |
| --- | --- |

(a)

preskušen izdelek in njegove reference;

| (b) | notranji tlak in stopnja odvajanja aerosolnih razpršilnikov; |
| --- | --- |

(b)

notranji tlak in stopnja odvajanja aerosolnih razpršilnikov;

| (c) | temperatura in relativna vlažnost prostora; |
| --- | --- |

(c)

temperatura in relativna vlažnost prostora;

| (d) | za vsak preskus čas odvajanja, potreben za vžig (če ni prišlo do vžiga izdelka, to navedite); |
| --- | --- |

(d)

za vsak preskus čas odvajanja, potreben za vžig (če ni prišlo do vžiga izdelka, to navedite);

| (e) | masa izdelka, razpršena med vsakim preskusom (v g); |
| --- | --- |

(e)

masa izdelka, razpršena med vsakim preskusom (v g);

| (f) | dejanska prostornina bobna (v dm3). |
| --- | --- |

(f)

dejanska prostornina bobna (v dm3).

6.3.2.4.2   Časovna ustreznica (teq), potrebna za vžig v enem kubičnem metru, se lahko izračuna na naslednji način:

Formula

6.3.2.4.3   Gostota deflagracije (Ddef), potrebna za vžig med preskusom, se lahko izračuna tudi na naslednji način:

Formula

6.3.3   Preskus vnetljivosti aerosolne pene

6.3.3.1   Uvod

6.3.3.1.1   Ta preskusni standard opisuje metodo za določitev vnetljivosti aerosolnega razpršila v obliki pene, gela ali paste. Aerosol, ki oddaja peno, gel ali pasto se razprši (približno 5 g) na urno steklo, vir vžiga (sveča, voščena sveča, vžigalica ali vžigalnik) pa se postavi na podstavek urnega stekla, da se ugotovi, ali pride do vžiga in trajnega zgorevanja pene, gela ali paste. Vžig je opredeljen kot stabilen plamen, ki traja vsaj 2 s in je visok najmanj 4 cm.

6.3.3.2   Oprema in materiali

6.3.3.2.1   Zahteva se naslednja oprema:

| Merilna skala, podpora in klešče | graduacije v cm |
| --- | --- |
| Ognjeodporno urno steklo premera okoli 150 mm | |
| Kronometer (štoparica) | točnost ± 0,2 s |
| Sveča, voščena sveča, vžigalica ali vžigalnik | |
| Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnica) | točnost ± 0,1 g |
| Vodna kopel pri 20°C | točnost ± 1 °C |
| Termometer | točnost ± 1 °C |
| Higrometer | točnost ± 5 % |
| Merilnik tlaka | točnost ± 0,1 bar |

Merilna skala, podpora in klešče

graduacije v cm

Ognjeodporno urno steklo premera okoli 150 mm

Kronometer (štoparica)

točnost ± 0,2 s

Sveča, voščena sveča, vžigalica ali vžigalnik

Kalibrirane laboratorijske skale (tehtnica)

točnost ± 0,1 g

Vodna kopel pri 20°C

točnost ± 1 °C

Termometer

točnost ± 1 °C

Higrometer

točnost ± 5 %

Merilnik tlaka

točnost ± 0,1 bar

6.3.3.2.2   Urno steklo se postavi na ognjeodporno površino v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje po vsakem preskusu. Merilna skala se postavi natanko za urno steklo in se s stojalom in spojko zadrži v navpičnem položaju.

6.3.3.2.3   Skala je postavljena tako, da je njen izvor na ravni podstavka urnega stekla v vodoravni ravnini.

6.3.3.3   Postopek

6.3.3.3.1   Splošne zahteve

| 6.3.3.3.1.1 | Pred preskusom je treba vsak aerosol kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.1

Pred preskusom je treba vsak aerosol kondicionirati in nato napolniti z odvajanjem za približno 1 s. Namen tega postopka je odstraniti nehomogeni material iz potopljene cevke.

| 6.3.3.3.1.2 | Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilnik namenjen za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar je potrebno stresanje, naredite to takoj pred preskusom. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.2

Navodilom za uporabo je treba natančno slediti, vključno s tem, ali je razpršilnik namenjen za uporabo v pokončnem ali obrnjenem položaju. Kadar je potrebno stresanje, naredite to takoj pred preskusom.

| 6.3.3.3.1.3 | Preskusi se izvedejo v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %. |
| --- | --- |

6.3.3.3.1.3

Preskusi se izvedejo v prostoru, kjer ni prepiha in kjer je možno prezračevanje, z nadzorovano temperaturo pri 20 °C ± 5 °C in relativno vlažnostjo v območju 30–80 %.

6.3.3.3.2   Preskusni postopek

| (a) | Najmanj 4 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršila potopi v vodo za vsaj 30 minut pred vsakim preskusom (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje); |
| --- | --- |

(a)

Najmanj 4 polna aerosolna razpršila na izdelek je treba kondicionirati pri 20 °C ± 1 °C, pri čemer se najmanj 95 % razpršila potopi v vodo za vsaj 30 minut pred vsakim preskusom (če se aerosol v celoti potopi, zadostuje 30 minutno kondicioniranje);

| (b) | izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora; |
| --- | --- |

(b)

izpolnite splošne zahteve. Beležite temperaturo in relativno vlažnost prostora;

| (c) | določite notranji tlak pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljive ali delno napolnjene aerosolne razpršilnike); |
| --- | --- |

(c)

določite notranji tlak pri 20 °C ± 1 °C (da odstranite pomanjkljive ali delno napolnjene aerosolne razpršilnike);

| (d) | izmerite stopnjo odvajanja ali pretoka aerosolnega izdelka, ki se ga preučuje, da se lahko količina razpršenega preskusnega izdelka točneje izmeri; |
| --- | --- |

(d)

izmerite stopnjo odvajanja ali pretoka aerosolnega izdelka, ki se ga preučuje, da se lahko količina razpršenega preskusnega izdelka točneje izmeri;

| (e) | stehtajte en aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo; |
| --- | --- |

(e)

stehtajte en aerosolni razpršilnik in zabeležite njegovo težo;

| (f) | na podlagi izmerjene stopnje odvajanja ali pretoka in po navodilih proizvajalca razpršite približno 5 g izdelka na sredino čistega urnega stekla, s čimer ustvarite kupček v višini največ 25 mm; |
| --- | --- |

(f)

na podlagi izmerjene stopnje odvajanja ali pretoka in po navodilih proizvajalca razpršite približno 5 g izdelka na sredino čistega urnega stekla, s čimer ustvarite kupček v višini največ 25 mm;

| (g) | v 5 s po končanem odvajanju namestite vir vžiga na spodnji strani roba vzorca in hkrati zaženite kronometer (štoparico). Po potrebi se vir vžiga odstrani od roba vzorca po približno dveh sekundah, da se jasno ugotovi, ali je prišlo do vžiga. Če ni prišlo do vžiga vzorca, se vir vžiga ponovno namesti na rob vzorca; |
| --- | --- |

(g)

v 5 s po končanem odvajanju namestite vir vžiga na spodnji strani roba vzorca in hkrati zaženite kronometer (štoparico). Po potrebi se vir vžiga odstrani od roba vzorca po približno dveh sekundah, da se jasno ugotovi, ali je prišlo do vžiga. Če ni prišlo do vžiga vzorca, se vir vžiga ponovno namesti na rob vzorca;

| (h) | če pride do vžiga, zabeležite naslednje:






  (i) | najvišjo višino plamena v cm nad podstavkom urnega stekla; |
| --- | --- | --- |

(h)

če pride do vžiga, zabeležite naslednje:

(i)

najvišjo višino plamena v cm nad podstavkom urnega stekla;

| (ii) | trajanje plamena v s; |
| --- | --- |

(ii)

trajanje plamena v s;

| (iii) | posušite in ponovno stehtajte aerosolni razpršilnik ter izračunajte maso oddanega izdelka; |
| --- | --- |

(iii)

posušite in ponovno stehtajte aerosolni razpršilnik ter izračunajte maso oddanega izdelka;

| (i) | prezračite preskuševališče takoj po vsakem preskusu; |
| --- | --- |

(i)

prezračite preskuševališče takoj po vsakem preskusu;

| (j) | če do vžiga ni prišlo in oddan izdelek ostane v obliki pene ali paste skozi celotno obdobje njegove uporabe, se ponovijo koraki (e) do (i). Izdelek naj pred uporabo vira vžiga stoji 30 sekunde, 1 min, 2 min ali 4 min; |
| --- | --- |

(j)

če do vžiga ni prišlo in oddan izdelek ostane v obliki pene ali paste skozi celotno obdobje njegove uporabe, se ponovijo koraki (e) do (i). Izdelek naj pred uporabo vira vžiga stoji 30 sekunde, 1 min, 2 min ali 4 min;

| (k) | ponovite korake postopka preskusa (e) do (i) še dvakrat (skupaj trikrat) za isto pločevinko; |
| --- | --- |

(k)

ponovite korake postopka preskusa (e) do (i) še dvakrat (skupaj trikrat) za isto pločevinko;

| (l) | ponovite korake postopka preskusa (e) do (k) za ostali dve pločevinki aerosola (skupaj 3 pločevinke) istega izdelka. |
| --- | --- |

(l)

ponovite korake postopka preskusa (e) do (k) za ostali dve pločevinki aerosola (skupaj 3 pločevinke) istega izdelka.

6.3.3.4   Metoda ocenjevanja rezultatov

6.3.3.4.1   Pripraviti je treba poročilo o preskusu, ki vsebuje naslednje podatke:

| (a) | ali je prišlo do vžiga izdelka; |
| --- | --- |

(a)

ali je prišlo do vžiga izdelka;

| (b) | najvišja višina plamena v cm; |
| --- | --- |

(b)

najvišja višina plamena v cm;

| (c) | trajanje plamena v s; |
| --- | --- |

(c)

trajanje plamena v s;

| (d) | masa preskušenega izdelka.“ |
| --- | --- |

(d)

masa preskušenega izdelka.“

---

II Akti, sprejeti v skladu s Pogodbo ES/Pogodbo Euratom, katerih objava ni obvezna

ODLOČBE/SKLEPI

Komisija

| 9.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/29 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/29

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 3. aprila 2008

o izrednih ukrepih glede nedovoljenega gensko spremenjenega organizma „Bt 63“ v riževih proizvodih

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1208)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/289/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 178/2002 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 28. januarja 2002 o določitvi splošnih načel in zahtevah živilske zakonodaje, ustanovitvi Evropske agencije za varnost hrane in postopkih, ki zadevajo varnost hrane (1), in zlasti člena 53(1) Uredbe,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Člena 4(2) in 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2) določata, da se nobeno gensko spremenjeno živilo ali krma ne sme dati na trg Skupnosti, razen če to ni zajeto v odobritvi, izdani v skladu z navedeno uredbo. Člena 4(3) in 16(3) iste uredbe določata, da se za nobeno gensko spremenjeno živilo in krmo ne izda odobritev, razen če je bilo ustrezno in zadovoljivo dokazano, da ne učinkuje škodljivo na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, da ne zavaja potrošnika ali uporabnika in da se ne razlikuje od živila ali krme, ki naj bi ju nadomestilo, v takem obsegu, da bi bila njegova običajna poraba glede hranilne vrednosti neugodna za ljudi ali živali. |
| --- | --- |

(1)

Člena 4(2) in 16(2) Uredbe (ES) št. 1829/2003 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. septembra 2003 o gensko spremenjenih živilih in krmi (2) določata, da se nobeno gensko spremenjeno živilo ali krma ne sme dati na trg Skupnosti, razen če to ni zajeto v odobritvi, izdani v skladu z navedeno uredbo. Člena 4(3) in 16(3) iste uredbe določata, da se za nobeno gensko spremenjeno živilo in krmo ne izda odobritev, razen če je bilo ustrezno in zadovoljivo dokazano, da ne učinkuje škodljivo na zdravje ljudi, zdravje živali ali okolje, da ne zavaja potrošnika ali uporabnika in da se ne razlikuje od živila ali krme, ki naj bi ju nadomestilo, v takem obsegu, da bi bila njegova običajna poraba glede hranilne vrednosti neugodna za ljudi ali živali.

| (2) | V Združenem kraljestvu, Franciji in Nemčiji so bili septembra 2006 odkriti riževi proizvodi s poreklom iz Kitajske, ki so bili onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, o čemer je bil obveščen sistem hitrega obveščanja za živilo in krmo (RASFF). |
| --- | --- |

(2)

V Združenem kraljestvu, Franciji in Nemčiji so bili septembra 2006 odkriti riževi proizvodi s poreklom iz Kitajske, ki so bili onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, o čemer je bil obveščen sistem hitrega obveščanja za živilo in krmo (RASFF).

| (3) | Kitajski pristojni organi so bili nemudoma pozvani, da zagotovijo podrobne informacije glede genske sestave nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“. Zahtevane so bile tudi obrazložitve glede porekla prisotnosti gensko spremenjenega riža na kitajskem trgu in kako kitajski pristojni organi nameravajo zagotoviti, da so izvoženi proizvodi v skladu z zahtevami Skupnosti. V odgovor so kitajski organi izvedli preglede primerov, o katerih je bil obveščen RASFF, in začasno ustavili izvoz zadevnih podjetij. Odločili so se tudi, da opravijo testiranje izvoženega riža in riževih proizvodov ter zahtevali od izvoznih podjetij, da okrepijo nadzor nabave surovin. Poleg tega je bila Komisija obveščena o celotnem položaju gensko spremenjenega riža na kitajskem trgu in o genski sestavi Bt, kar je potrdilo, da gensko spremenjeni riž „Bt 63“ ni dovoljen na kitajskem trgu. |
| --- | --- |

(3)

Kitajski pristojni organi so bili nemudoma pozvani, da zagotovijo podrobne informacije glede genske sestave nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“. Zahtevane so bile tudi obrazložitve glede porekla prisotnosti gensko spremenjenega riža na kitajskem trgu in kako kitajski pristojni organi nameravajo zagotoviti, da so izvoženi proizvodi v skladu z zahtevami Skupnosti. V odgovor so kitajski organi izvedli preglede primerov, o katerih je bil obveščen RASFF, in začasno ustavili izvoz zadevnih podjetij. Odločili so se tudi, da opravijo testiranje izvoženega riža in riževih proizvodov ter zahtevali od izvoznih podjetij, da okrepijo nadzor nabave surovin. Poleg tega je bila Komisija obveščena o celotnem položaju gensko spremenjenega riža na kitajskem trgu in o genski sestavi Bt, kar je potrdilo, da gensko spremenjeni riž „Bt 63“ ni dovoljen na kitajskem trgu.

| (4) | Države članice so bile o tem nemudoma obveščene na sestankih Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali 11. septembra in 23. oktobra 2006. Države članice in nosilci dejavnosti so bili tudi pisno opozorjeni na svoje obveznosti glede zagotovitve, da se noben nedovoljen gensko spremenjen organizem ne da na trg EU. |
| --- | --- |

(4)

Države članice so bile o tem nemudoma obveščene na sestankih Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali 11. septembra in 23. oktobra 2006. Države članice in nosilci dejavnosti so bili tudi pisno opozorjeni na svoje obveznosti glede zagotovitve, da se noben nedovoljen gensko spremenjen organizem ne da na trg EU.

| (5) | Po več ugotovitvah prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“, o katerih je bil v obdobju med septembrom in oktobrom 2006 obveščen RASFF, se je tok hitrega opozarjanja nehal, kar je potrdilo domnevo o učinkovitosti ukrepov, ki so jih sprejeli kitajski organi. |
| --- | --- |

(5)

Po več ugotovitvah prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“, o katerih je bil v obdobju med septembrom in oktobrom 2006 obveščen RASFF, se je tok hitrega opozarjanja nehal, kar je potrdilo domnevo o učinkovitosti ukrepov, ki so jih sprejeli kitajski organi.

| (6) | Februarja 2007 je prek RASFF prišlo obvestilo o novi ugotovitvi prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“. To novo opozorilo se je nanašalo na pošiljko riževega proteinskega koncentrata za uporabo za krmo, ki je prek Nizozemske prišla v Grčijo. Zadevna pošiljka je zapustila Kitajsko 20. decembra 2006, torej po izvedbi nadzornih ukrepov kitajskih organov. Potem ko je Komisija kitajske organe obvestila o novem opozorilu in od njih zahtevala dodatna jamstva, so se ti odločili, da bodo okrepili vzorčenje in testiranje riževih proizvodov, ter zahtevali, da riževe proizvode spremlja uradno potrdilo kitajskega organa za nadzor in karanteno. Stalni odbor za prehranjevalno verigo ljudi in zdravje živali je bil o tem obveščen 2. marca 2007. |
| --- | --- |

(6)

Februarja 2007 je prek RASFF prišlo obvestilo o novi ugotovitvi prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“. To novo opozorilo se je nanašalo na pošiljko riževega proteinskega koncentrata za uporabo za krmo, ki je prek Nizozemske prišla v Grčijo. Zadevna pošiljka je zapustila Kitajsko 20. decembra 2006, torej po izvedbi nadzornih ukrepov kitajskih organov. Potem ko je Komisija kitajske organe obvestila o novem opozorilu in od njih zahtevala dodatna jamstva, so se ti odločili, da bodo okrepili vzorčenje in testiranje riževih proizvodov, ter zahtevali, da riževe proizvode spremlja uradno potrdilo kitajskega organa za nadzor in karanteno. Stalni odbor za prehranjevalno verigo ljudi in zdravje živali je bil o tem obveščen 2. marca 2007.

| (7) | Kljub ukrepom, ki so jih napovedali kitajski organi, je bilo nato sporočenih še nekaj obvestil o prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“. |
| --- | --- |

(7)

Kljub ukrepom, ki so jih napovedali kitajski organi, je bilo nato sporočenih še nekaj obvestil o prisotnosti nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“.

| (8) | Kljub večkratnim zahtevam Komisije kitajski organi niso bili sposobni Skupnemu raziskovalnemu središču (SRS) Komisije zagotoviti kontrolnih vzorcev in protokola metode odkrivanja, ki bi bila kakovostno in količinsko ustrezna, da bi lahko SRS potrdil metodo odkrivanja, ki so jo uporabili kitajski nadzorni organi. |
| --- | --- |

(8)

Kljub večkratnim zahtevam Komisije kitajski organi niso bili sposobni Skupnemu raziskovalnemu središču (SRS) Komisije zagotoviti kontrolnih vzorcev in protokola metode odkrivanja, ki bi bila kakovostno in količinsko ustrezna, da bi lahko SRS potrdil metodo odkrivanja, ki so jo uporabili kitajski nadzorni organi.

| (9) | Ker kitajski organi niso sposobni zagotoviti zadovoljivih jamstev, da v riževih proizvodih s poreklom iz Kitajske ni nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“, in brez poseganja v obveznosti nadzora držav članic, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev celovitega in skupnega pristopa, ki omogoča hitro in učinkovito ukrepanje in preprečuje razlike v obravnavanju položaja med državami članicami. |
| --- | --- |

(9)

Ker kitajski organi niso sposobni zagotoviti zadovoljivih jamstev, da v riževih proizvodih s poreklom iz Kitajske ni nedovoljenega gensko spremenjenega riža „Bt 63“, in brez poseganja v obveznosti nadzora držav članic, je treba sprejeti ukrepe za zagotovitev celovitega in skupnega pristopa, ki omogoča hitro in učinkovito ukrepanje in preprečuje razlike v obravnavanju položaja med državami članicami.

| (10) | Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 predvideva možnost sprejetja ustreznih izrednih ukrepov Skupnosti glede hrane in krme, uvoženih iz tretjih držav, da bi se zavarovalo zdravje ljudi in živali ter okolje, kadar tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki so jih sprejele zadevne države članice. |
| --- | --- |

(10)

Člen 53 Uredbe (ES) št. 178/2002 predvideva možnost sprejetja ustreznih izrednih ukrepov Skupnosti glede hrane in krme, uvoženih iz tretjih držav, da bi se zavarovalo zdravje ljudi in živali ter okolje, kadar tveganja ni mogoče zadovoljivo obvladati z ukrepi, ki so jih sprejele zadevne države članice.

| (11) | Ker uporaba gensko spremenjenega riža „Bt 63“ v zakonodaji Skupnosti ni dovoljena in zaradi domnevnega tveganja v zvezi s proizvodi, ki niso odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki upošteva previdnostno načelo iz člena 7 Uredbe (ES) št. 178/2002, je treba sprejeti izredne ukrepe za preprečitev, da bi se onesnaženi proizvodi dajali na trg Skupnosti. |
| --- | --- |

(11)

Ker uporaba gensko spremenjenega riža „Bt 63“ v zakonodaji Skupnosti ni dovoljena in zaradi domnevnega tveganja v zvezi s proizvodi, ki niso odobreni v skladu z Uredbo (ES) št. 1829/2003, ki upošteva previdnostno načelo iz člena 7 Uredbe (ES) št. 178/2002, je treba sprejeti izredne ukrepe za preprečitev, da bi se onesnaženi proizvodi dajali na trg Skupnosti.

| (12) | V skladu s splošnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 178/2002 so nosilci živilske dejavnosti in dejavnosti proizvodnje krme po zakonu prvi odgovorni za zagotavljanje, da živila in krma v podjetjih pod njihovim nadzorom izpolnjujejo zahteve živilske zakonodaje, in za preverjanje, da so take zahteve izpolnjene. Zato so nosilci dejavnosti, odgovorni za prvo dajanje živil in krme na trg, tisti, ki so dolžni dokazati, da živila in krma ne vsebujejo onesnaženih proizvodov. Zato morajo ukrepi, določeni v tej odločbi zahtevati, da se pošiljke specifičnih proizvodov s poreklom iz Kitajske lahko dajo na trg samo ob predložitvi poročila o analizi, ki dokazuje, da proizvodi niso onesnaženi z gensko spremenjenim rižem „Bt 63“. Poročilo o analizi mora izdati uraden laboratorij ali laboratorij, ki je pooblaščen v skladu z mednarodno priznanimi standardi. Kadar je poročilo o analizi izdal pooblaščen laboratorij, je primerno predvideti, da to poročilo potrdi ustrezen pristojen organ. |
| --- | --- |

(12)

V skladu s splošnimi zahtevami iz Uredbe (ES) št. 178/2002 so nosilci živilske dejavnosti in dejavnosti proizvodnje krme po zakonu prvi odgovorni za zagotavljanje, da živila in krma v podjetjih pod njihovim nadzorom izpolnjujejo zahteve živilske zakonodaje, in za preverjanje, da so take zahteve izpolnjene. Zato so nosilci dejavnosti, odgovorni za prvo dajanje živil in krme na trg, tisti, ki so dolžni dokazati, da živila in krma ne vsebujejo onesnaženih proizvodov. Zato morajo ukrepi, določeni v tej odločbi zahtevati, da se pošiljke specifičnih proizvodov s poreklom iz Kitajske lahko dajo na trg samo ob predložitvi poročila o analizi, ki dokazuje, da proizvodi niso onesnaženi z gensko spremenjenim rižem „Bt 63“. Poročilo o analizi mora izdati uraden laboratorij ali laboratorij, ki je pooblaščen v skladu z mednarodno priznanimi standardi. Kadar je poročilo o analizi izdal pooblaščen laboratorij, je primerno predvideti, da to poročilo potrdi ustrezen pristojen organ.

| (13) | Zaradi pomanjkanja potrjenih metod odkrivanja ter kontrolnih vzorcev, ustrezne kakovosti in količine, ter za olajšanje nadzora mora biti poročilo o analizi izdano z uporabo metode za posebne sestave, ki jo je razvil D. Mäde in sod. (2006) (3). Po mnenju referenčnega laboratorija Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo (CRL-GMFF) v okviru Skupnega raziskovalnega središča (SRS) je ta metoda trenutno najbolj ustrezna. |
| --- | --- |

(13)

Zaradi pomanjkanja potrjenih metod odkrivanja ter kontrolnih vzorcev, ustrezne kakovosti in količine, ter za olajšanje nadzora mora biti poročilo o analizi izdano z uporabo metode za posebne sestave, ki jo je razvil D. Mäde in sod. (2006) (3). Po mnenju referenčnega laboratorija Skupnosti za gensko spremenjena živila in krmo (CRL-GMFF) v okviru Skupnega raziskovalnega središča (SRS) je ta metoda trenutno najbolj ustrezna.

| (14) | Za dejavnosti vzorčenja in odkrivanja, zahtevane za preprečevanje, da bi proizvodi, onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, bili dani na trg, se upošteva Priporočila Komisije 2004/787/ES z dne 4. oktobra 2004 o tehničnih navodilih za vzorčenje in odkrivanje gensko spremenjenih organizmov in materialov, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, v obliki proizvodov ali vsebovanih v proizvodih v okviru Uredbe (ES) št. 1830/2003 (4). |
| --- | --- |

(14)

Za dejavnosti vzorčenja in odkrivanja, zahtevane za preprečevanje, da bi proizvodi, onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, bili dani na trg, se upošteva Priporočila Komisije 2004/787/ES z dne 4. oktobra 2004 o tehničnih navodilih za vzorčenje in odkrivanje gensko spremenjenih organizmov in materialov, proizvedenih iz gensko spremenjenih organizmov, v obliki proizvodov ali vsebovanih v proizvodih v okviru Uredbe (ES) št. 1830/2003 (4).

| (15) | Ukrepi iz te odločbe morajo biti sorazmerni s trgovino in je ne smejo omejevati še bolj kot je potrebno, ter morajo zato zajeti samo proizvode s poreklom ali dobavljene iz Kitajske v Skupnost, ki se štejejo za verjetno onesnažene z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“. Zaradi cele vrste različnih proizvodov, ki bi lahko bili onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, se zdi primerno sestaviti obsežen seznam proizvodov, ki lahko vsebujejo riž, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni. Nekateri od opredeljenih proizvodov lahko vsebujejo riž, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, ali pa ne. Zato se zdi primerno nosilcem dejavnosti dovoliti, da izdajo preprosto izjavo, kadar proizvod ne vsebuje, sestoji ali ni izdelan iz riža, da se tako izognejo obvezni analizi in potrjevanju. |
| --- | --- |

(15)

Ukrepi iz te odločbe morajo biti sorazmerni s trgovino in je ne smejo omejevati še bolj kot je potrebno, ter morajo zato zajeti samo proizvode s poreklom ali dobavljene iz Kitajske v Skupnost, ki se štejejo za verjetno onesnažene z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“. Zaradi cele vrste različnih proizvodov, ki bi lahko bili onesnaženi z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“, se zdi primerno sestaviti obsežen seznam proizvodov, ki lahko vsebujejo riž, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni. Nekateri od opredeljenih proizvodov lahko vsebujejo riž, so iz njega sestavljeni ali proizvedeni, ali pa ne. Zato se zdi primerno nosilcem dejavnosti dovoliti, da izdajo preprosto izjavo, kadar proizvod ne vsebuje, sestoji ali ni izdelan iz riža, da se tako izognejo obvezni analizi in potrjevanju.

| (16) | Položaj glede možnega onesnaženja riževih proizvodov z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“ je treba ponovno pregledati v šestih mesecih, da se oceni, ali so ukrepi iz te odločbe še vedno potrebni. |
| --- | --- |

(16)

Položaj glede možnega onesnaženja riževih proizvodov z nedovoljenim gensko spremenjenim rižem „Bt 63“ je treba ponovno pregledati v šestih mesecih, da se oceni, ali so ukrepi iz te odločbe še vedno potrebni.

| (17) | Primerno je predvideti razumno časovno obdobje med začetkom veljavnosti in datumom začetka uporabe te odločbe, da se državam članicam omogoči, da sprejmejo praktične rešitve za njeno izvajanje. |
| --- | --- |

(17)

Primerno je predvideti razumno časovno obdobje med začetkom veljavnosti in datumom začetka uporabe te odločbe, da se državam članicam omogoči, da sprejmejo praktične rešitve za njeno izvajanje.

| (18) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(18)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Področje uporabe

Ta odločba se uporablja za živila in krmo, navedene v prilogi, ki so s poreklom ali dobavljeni iz Kitajske.

Člen 2

Pogoji za prvo dajanje na trg

1.   Države članice dovolijo prvo dajanje na trg proizvodov iz člena 1 samo, kadar pošiljko spremlja izvirnik poročila o analizi na podlagi metode za posebne sestave, ki jo je razvil D. Mäde in sod., za odkrivanje gensko spremenjenega riža „Bt 63“, ki ga je izdal uraden ali pooblaščen laboratorij, in dokazuje, da proizvod ne vsebuje, sestoji ali ni izdelan iz gensko spremenjenega riža „Bt 63“. Če je poročilo o analizi izdal kitajski pooblaščeni laboratorij, ga mora potrditi ustrezen pristojen organ (5).

2.   Če je pošiljka proizvodov iz člena 1 deljena, vsak del deljene pošiljke spremlja en izvod poročila o analizi. Če ni poročila o analizi iz odstavka 1, nosilec dejavnosti s sedežem v Skupnosti, ki je pristojen za prvo dajanje proizvoda na trg, opravi testiranje proizvodov iz člena 1, da dokaže, da ne vsebujejo gensko spremenjenega riža „Bt 63“. Dokler poročilo o analizi ni na voljo, se proizvod ne da na trg Skupnosti.

3.   Kadar proizvod iz Priloge ne vsebuje riža, ni iz njega sestavljen ali proizveden, izvirnik poročila o analizi lahko nadomesti izjava (6) nosilca dejavnosti, pristojnega za pošiljko, z navedbo, da živilo ne vsebuje riža, ni iz njega sestavljeno ali proizvedeno.

Člen 3

Nadzorni ukrepi

Države članice sprejmejo ustrezne ukrepe, vključno z naključnim vzorčenjem in analizo, ki ju opravijo z uporabo metode iz člena 2, proizvodov iz člena 1, ki so predloženi za uvoz ali so že na trgu, da se zagotovi izpolnjevanje zahtev te odločbe. Komisijo obvestijo o pozitivnih (neželenih) rezultatih prek sistema hitrega obveščanja za živila in krmo. O negativnih (ugodnih) rezultatih poročajo Komisiji vsake tri mesece.

Člen 4

Onesnažene pošiljke

Države članice sprejmejo ukrepe, potrebne za zagotovitev, da se proizvodi iz člena 1, za katere se ugotovi, da vsebujejo, sestoje ali so izdelani iz gensko spremenjenega riža „Bt 63“, ne dajo na trg.

Člen 5

Povračilo stroškov

Države članice zagotovijo, da stroške, nastale zaradi izvajanja členov 2 in 4, krijejo nosilci dejavnosti, pristojni za prvo dajanje proizvodov na trg.

Člen 6

Ponovna ocena ukrepov

Položaj se ponovno oceni najpozneje do 15. oktobra 2008.

Člen 7

Uporaba

Ta odločba se uporablja od 15. aprila 2008.

Člen 8

Naslovniki

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 3. aprila 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 31, 1.2.2002, str. 1. Uredba, kakor je bila nazadnje spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 202/2008 (UL L 60, 5.3.2008, str. 17).

1

(2)  UL L 268, 18.10.2003, str. 1. Uredba, kakor je bila spremenjena z Uredbo Komisije (ES) št. 1981/2006 (UL L 368, 23.12.2006, str. 99).

2

(3)  European Food Research and Technology, 224:271-278 (2006).

3

European Food Research and Technology

(4)  UL L 348, 24.11.2004, str. 18.

4

(5)  Poročilo o analizi je napisano v jeziku, ki ga razume uradnik, pristojen za izdajo potrdila, tako da se zagotovi, da uradnik v celoti razume pomen vsebine vsakega poročila o analizi, ki ga podpiše, ter v jeziku, ki ga razume nadzorni uradnik države uvoznice.

5

(6)  Izjava je napisana v jeziku, ki ga razume nosilec dejavnosti, tako da se zagotovi, da nosilec dejavnosti v celoti razume pomen vsebine izjave, ki jo podpiše, ter v jeziku, ki ga razume nadzorni uradnik države uvoznice.

6

---

PRILOGA

| Izdelek | Oznaka KN |
| --- | --- |
| Neoluščen riž (riž v luski ali surov) | 1006 10 |
| Oluščen nebrušen (rjavi) riž | 1006 20 |
| Riž, manj brušen ali dobro brušen, poliran ali glaziran ali ne | 1006 30 |
| Lomljeni riž | 1006 40 00 |
| Riževa moka | 1102 90 50 |
| Rižev drobljenec in zdrob | 1103 19 50 |
| Riževi peleti | 1103 20 50 |
| Riževi kosmiči | 1104 19 91 |
| Žitna zrna, valjana ali v obliki kosmičev (razen ovsenih, pšeničnih, rženih, koruznih in ječmenovih ter riževih kosmičev) | 1104 19 99 |
| Rižev škrob | 1108 19 10 |
| Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno | 1901 10 00 |
| Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene, ki vsebujejo jajca | 1902 11 00 |
| Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene, ki ne vsebujejo jajc | 1902 19 |
| Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene | 1902 20 |
| Druge testenine (razen nekuhanih testenin, nepolnjenih ali drugače pripravljenih in razen polnjenih testenin, kuhanih ali nekuhanih ali drugače pripravljenih) | 1902 30 |
| Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov | 1904 10 30 |
| Pripravki tipa müsli na osnovi nepraženih žitnih kosmičev | 1904 20 10 |
| Pripravljena živila, dobljena iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit, pridobljena iz riža (razen pripravkov tipa müsli na osnovi nepraženih žitnih kosmičev) | 1904 20 95 |
| Riž, predkuhan ali drugače pripravljen, ki ni naveden ali zajet na drugem mestu (razen moke, drobljencev in zdroba, pripravkov, dobljenih z nabrekanjem ali praženjem, ali dobljenih iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit) | 1904 90 10 |
| Rižev papir | ex 1905 90 20 |
| Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi riža, nepeletizirani ali peletizirani, z vsebnostjo škroba do vključno 35 mas. % | 2302 40 02 |
| Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi riža, nepeletizirani ali peletizirani, razen z vsebnostjo škroba do vključno 35 mas. % | 2302 40 08 |
| Peptoni in njihovi derivati; druge proteinske snovi in njihovi derivati, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; prah iz kože ali usnja, kromovo strojenih ali ne | 3504 00 00 |

Izdelek

Oznaka KN

Neoluščen riž (riž v luski ali surov)

1006 10

Oluščen nebrušen (rjavi) riž

1006 20

Riž, manj brušen ali dobro brušen, poliran ali glaziran ali ne

1006 30

Lomljeni riž

1006 40 00

Riževa moka

1102 90 50

Rižev drobljenec in zdrob

1103 19 50

Riževi peleti

1103 20 50

Riževi kosmiči

1104 19 91

Žitna zrna, valjana ali v obliki kosmičev (razen ovsenih, pšeničnih, rženih, koruznih in ječmenovih ter riževih kosmičev)

1104 19 99

Rižev škrob

1108 19 10

Proizvodi za otroško prehrano, v pakiranjih za prodajo na drobno

1901 10 00

Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene, ki vsebujejo jajca

1902 11 00

Nekuhane testenine, nepolnjene ali drugače pripravljene, ki ne vsebujejo jajc

1902 19

Polnjene testenine, kuhane ali nekuhane ali drugače pripravljene

1902 20

Druge testenine (razen nekuhanih testenin, nepolnjenih ali drugače pripravljenih in razen polnjenih testenin, kuhanih ali nekuhanih ali drugače pripravljenih)

1902 30

Pripravljena živila, dobljena z nabrekanjem ali praženjem žit ali žitnih izdelkov

1904 10 30

Pripravki tipa müsli na osnovi nepraženih žitnih kosmičev

1904 20 10

Pripravljena živila, dobljena iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit, pridobljena iz riža (razen pripravkov tipa müsli na osnovi nepraženih žitnih kosmičev)

1904 20 95

Riž, predkuhan ali drugače pripravljen, ki ni naveden ali zajet na drugem mestu (razen moke, drobljencev in zdroba, pripravkov, dobljenih z nabrekanjem ali praženjem, ali dobljenih iz nepraženih žitnih kosmičev ali iz mešanic nepraženih žitnih kosmičev in praženih žitnih kosmičev ali nabreklih žit)

1904 90 10

Rižev papir

ex 1905 90 20

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi riža, nepeletizirani ali peletizirani, z vsebnostjo škroba do vključno 35 mas. %

2302 40 02

Otrobi in drugi ostanki pri presejevanju, mletju ali drugi obdelavi riža, nepeletizirani ali peletizirani, razen z vsebnostjo škroba do vključno 35 mas. %

2302 40 08

Peptoni in njihovi derivati; druge proteinske snovi in njihovi derivati, ki niso navedeni ali zajeti na drugem mestu; prah iz kože ali usnja, kromovo strojenih ali ne

3504 00 00

---

| 9.4.2008 | SL | Uradni list Evropske unije | L 96/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.4.2008

SL

Uradni list Evropske unije

L 96/35

---

ODLOČBA KOMISIJE

z dne 4. aprila 2008

o spremembi Odločbe 2007/716/ES glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji

(notificirano pod dokumentarno številko C(2008) 1230)

(Besedilo velja za EGP)

(2008/290/ES)

KOMISIJA EVROPSKIH SKUPNOSTI JE –

ob upoštevanju Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti,

ob upoštevanju Akta o pristopu Bolgarije in Romunije ter zlasti člena 42 Akta,

ob upoštevanju Direktive Sveta 89/662/EGS z dne 11. decembra 1989 o veterinarskih pregledih v trgovini znotraj Skupnosti glede na vzpostavitev notranjega trga (1) in zlasti člena 9(4) Direktive,

ob upoštevanju naslednjega:

| (1) | Odločba Komisije 2007/716/ES z dne 30. oktobra 2007 določa prehodne ukrepe za strukturne zahteve glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji iz Uredbe (ES) št. 852/2004 in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Dokler so navedeni obrati v prehodu, se proizvodi s poreklom iz navedenih obratov lahko dajo le na domači trg ali uporabijo za nadaljnjo predelavo v bolgarskih obratih v prehodu. |
| --- | --- |

(1)

Odločba Komisije 2007/716/ES z dne 30. oktobra 2007 določa prehodne ukrepe za strukturne zahteve glede nekaterih obratov v sektorjih mesa in mleka v Bolgariji iz Uredbe (ES) št. 852/2004 in Uredbe (ES) št. 853/2004 Evropskega parlamenta in Sveta (2). Dokler so navedeni obrati v prehodu, se proizvodi s poreklom iz navedenih obratov lahko dajo le na domači trg ali uporabijo za nadaljnjo predelavo v bolgarskih obratih v prehodu.

| (2) | Glede na uradno izjavo bolgarskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa in mleka zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu. |
| --- | --- |

(2)

Glede na uradno izjavo bolgarskega pristojnega organa so nekateri obrati v sektorjih mesa in mleka zaključili postopek posodabljanja in so zdaj v celoti usklajeni z zakonodajo Skupnosti. Te obrate je zato treba črtati s seznama obratov v prehodu.

| (3) | Prilogo k Odločbi 2007/716/ES je zato treba ustrezno spremeniti. |
| --- | --- |

(3)

Prilogo k Odločbi 2007/716/ES je zato treba ustrezno spremeniti.

| (4) | Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali – |
| --- | --- |

(4)

Ukrepi, predvideni s to odločbo, so v skladu z mnenjem Stalnega odbora za prehranjevalno verigo in zdravje živali –

SPREJELA NASLEDNJO ODLOČBO:

Člen 1

Obrati iz Priloge k tej odločbi, se črtajo iz Priloge k Odločbi 2007/716/ES.

Člen 2

Ta odločba je naslovljena na države članice.

V Bruslju, 4. aprila 2008

Za Komisijo

Androulla VASSILIOU

Članica Komisije

---

(1)  UL L 395, 30.12.1989, str. 13. Direktiva, kakor je bila nazadnje spremenjena z Direktivo 2004/41/ES Evropskega parlamenta in Sveta (UL L 157, 30.4.2004, str. 33).

1

(2)  UL L 289, 7.11.2007, str. 14.

2

---

PRILOGA

SEZNAM OBRATOV, KI JIH JE TREBA ČRTATI IZ PRILOGE K ODLOČBI 2007/716/ES

Obrati za predelavo mesa

| Št. | Veterinarska št. | Ime obrata | Mesto / ulica ali vas / regija |
| --- | --- | --- | --- |
| 26 | BG 0801003 | „PE-EM“ OOD | s. Senokos |
| obl. Dobrich |

Št.

Veterinarska št.

Ime obrata

Mesto / ulica ali vas / regija

26

BG 0801003

„PE-EM“ OOD

s. Senokos

obl. Dobrich

46

BG 1501008

„Evrones“ OOD

gr. Levski

79

BG 2501014

„Mesni produkti“ OOD

| s. Zdravets |
| --- |
| obsht. Targovishte |

s. Zdravets

obsht. Targovishte

84

BG 2701013

„Rodopa Shumen 1884“ AD

| gr. Shumen |
| --- |
| ul. „Industrialna“ |

gr. Shumen

ul. „Industrialna“

85

BG 2701013

„Rodopa miyt“ EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. „Industrialna“ |

gr. Shumen,

ul. „Industrialna“

86

BG 2701013

„Rodopa konserv“ EOOD

| gr. Shumen, |
| --- |
| ul. „Industrialna“ |

gr. Shumen,

ul. „Industrialna“

93

BG 0302007

ET „Edi-Valya Ivanova“

| gr. Varna |
| --- |
| ul. „Mladezhka“ 38 |

gr. Varna

ul. „Mladezhka“ 38

114

BG 1202004

„Agentsiya Bulsay“ EOOD

| gr. Berkovitsa |
| --- |
| ul. „Kazanite“ 1 |

gr. Berkovitsa

ul. „Kazanite“ 1

118

BG 1602002

„Ter -M“ EOOD

| gr. Parvomay |
| --- |
| kv. Debar |

gr. Parvomay

kv. Debar

119

BG 1702001

„Pilko“ EOOD

| gr. Razgrad |
| --- |
| Industrialna zona |

gr. Razgrad

Industrialna zona

131

BG 2302004

„Galus Treid“ OOD

gr. Kostinbrod

136

BG 0105002

„Primo Treyd“ EOOD

| gr. Sandanski |
| --- |
| Glaven pat E79, Mestnost „Druma“ |

gr. Sandanski

Glaven pat E79, Mestnost „Druma“

195

BG 2205087

AD „Evrofrigo“

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Malashevska“ 1 |

gr. Sofia

ul. „Malashevska“ 1

196

BG 2205088

„Maksimum-69“ OOD

| gr. Sofia |
| --- |
| ul. „Obikolna“ |

gr. Sofia

ul. „Obikolna“

223

BG 0304034

„Pikant“ OOD

| gr. Varna |
| --- |
| ul. „Hristo Smirnenski“ 33 |

gr. Varna

ul. „Hristo Smirnenski“ 33

224

BG 0304035

„Emil Iliev“ EOOD

| s. Topoli |
| --- |
| obl.Varna |

s. Topoli

obl.Varna

238

BG 0604001

„Lalov i Vachev“ EOOD

| gr.Vratza |
| --- |
| Hranitelnovkusova zona, partsel 14 |

gr.Vratza

Hranitelnovkusova zona, partsel 14

248

BG 0804022

„Orehite G“ OOD

gr. Dobrich

263

BG 120415

„Gala“ EOOD

| gr. Montana |
| --- |
| ul. „21 vek“ 10 |

gr. Montana

ul. „21 vek“ 10

292

BG 1604037

„Dil TUR“ AD

| gr. Plovdiv kv. Proslav |
| --- |
| ul. „Elena“ 3 |

gr. Plovdiv kv. Proslav

ul. „Elena“ 3

299

BG 1604047

EOOD „Dimitar Madzharov“

| gr. Plovdiv |
| --- |
| ul. „Golyamo Konarsko shoes“ |

gr. Plovdiv

ul. „Golyamo Konarsko shoes“

Obrati za predelavo mleka

| Št. | Veterinarska št. | Ime obrata | Mesto / ulica ali vas / regija |
| --- | --- | --- | --- |
| 7 | BG 0812009 | „Serdika-90“ AD | gr. Dobrich |
| ul. „25 septemvri“ 100 |

Št.

Veterinarska št.

Ime obrata

Mesto / ulica ali vas / regija

7

BG 0812009

„Serdika-90“ AD

gr. Dobrich

ul. „25 septemvri“ 100

8

BG 0812019

„Filipopolis-RK“ OOD

s. Zheglartsi

14

BG 1312011

„Eko-F“ EAD

s. Karabunar

17

BG 1612009

„D.Madzharov-2“ EOOD

| gr. Stamboliyski |
| --- |
| ul. „Grobarska“ 3 |

gr. Stamboliyski

ul. „Grobarska“ 3

51

BG 1612040

„Mlechni produkti“ OOD

s. Manole

56

BG 2112001

„Rodopeya - Belev“ EOOD

| gr. Smolyan |
| --- |
| ul. „Trakya“ 15 |

gr. Smolyan

ul. „Trakya“ 15

59

BG 2512017

„YUES-Komers“ OOD

| s. Golyamo Gradishte |
| --- |
| ul. „Radetski“ 2 |

s. Golyamo Gradishte

ul. „Radetski“ 2

61

BG 2812025

„Sakarela“ OOD

| gr. Yambol |
| --- |
| ul. „Preslav“ 269 |

gr. Yambol

ul. „Preslav“ 269

70

BG 212047

„Komplektstroy“ EOOD

s. Veselie

---