# Euroopa Liidu L 89/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 89 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide1. aprill 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 89

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide1. aprill 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 288/2008, 31. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 289/2008, 31. märts 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (
  1
  ) | 3 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 290/2008, 31. märts 2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2008 | 9 |
| | | DIREKTIIVID |
| | * | Komisjoni direktiiv 2008/41/EÜ, 31. märts 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka kloridasooni (
  1
  ) | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 288/2008, 31. märts 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 289/2008, 31. märts 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega (
  1
  )

1

3

Komisjoni määrus (EÜ) nr 290/2008, 31. märts 2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2008

9

DIREKTIIVID

*

Komisjoni direktiiv 2008/41/EÜ, 31. märts 2008, millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka kloridasooni (
  1
  )

1

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/281/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. september 2007, milles käsitletakse meedet C 45/06 (ex NN 62/A/06), mille Prantsusmaa võttis seoses tuumaelektrijaama ehitamisega AREVA NP (endine Framatome ANP) poolt ettevõtjale Teollisuuden Voima Oy
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4323 all)

   (
  1
  ) | 15 |
| | | 2008/282/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 17. märts 2008, millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 987 all)

   (
  1
  ) | 26 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/281/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. september 2007, milles käsitletakse meedet C 45/06 (ex NN 62/A/06), mille Prantsusmaa võttis seoses tuumaelektrijaama ehitamisega AREVA NP (endine Framatome ANP) poolt ettevõtjale Teollisuuden Voima Oy
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 4323 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4323 all)

1

15

2008/282/EÜ

*

Komisjoni otsus, 17. märts 2008, millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 987 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 987 all)

1

26

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 288/2008,

31. märts 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 31. märtsi 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 64,0 |
| MA | 52,4 |
| TN | 125,1 |
| TR | 90,3 |
| ZZ | 83,0 |
| 0707 00 05 | JO | 178,8 |
| MA | 69,9 |
| MK | 99,4 |
| TR | 115,4 |
| ZZ | 115,9 |
| 0709 90 70 | MA | 60,4 |
| TR | 105,2 |
| ZZ | 82,8 |
| 0805 10 20 | EG | 47,1 |
| IL | 57,8 |
| MA | 59,1 |
| TN | 60,3 |
| TR | 68,1 |
| ZZ | 58,5 |
| 0805 50 10 | IL | 117,7 |
| TR | 132,9 |
| ZA | 147,5 |
| ZZ | 132,7 |
| 0808 10 80 | AR | 85,1 |
| BR | 81,7 |
| CA | 80,7 |
| CL | 90,1 |
| CN | 83,5 |
| MK | 42,9 |
| US | 110,5 |
| UY | 63,4 |
| ZA | 66,5 |
| ZZ | 78,3 |
| 0808 20 50 | AR | 76,5 |
| CL | 81,9 |
| CN | 54,2 |
| ZA | 87,4 |
| ZZ | 75,0 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

64,0

MA

52,4

TN

125,1

TR

90,3

ZZ

83,0

0707 00 05

JO

178,8

MA

69,9

MK

99,4

TR

115,4

ZZ

115,9

0709 90 70

MA

60,4

TR

105,2

ZZ

82,8

0805 10 20

EG

47,1

IL

57,8

MA

59,1

TN

60,3

TR

68,1

ZZ

58,5

0805 50 10

IL

117,7

TR

132,9

ZA

147,5

ZZ

132,7

0808 10 80

AR

85,1

BR

81,7

CA

80,7

CL

90,1

CN

83,5

MK

42,9

US

110,5

UY

63,4

ZA

66,5

ZZ

78,3

0808 20 50

AR

76,5

CL

81,9

CN

54,2

ZA

87,4

ZZ

75,0

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/3 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 289/2008,

31. märts 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1266/2007 nõukogu direktiivi 2000/75/EÜ rakenduseeskirjade kohta seoses lammaste katarraalse palaviku tõrje, järelevalve, seire ja teatavate vastuvõtlikku liiki kuuluvate loomade liikumispiirangutega

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. novembri 2000. aasta direktiivi 2000/75/EÜ, millega kehtestatakse erisätted lammaste katarraalse palaviku tõrjeks ja likvideerimiseks, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti c, artikleid 11 ja 12 ja artikli 19 kolmandat lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1266/2007 (2) sätestatakse seoses lammaste katarraalse palavikuga tõrje, järelevalve ja seire eeskirjad ning loomade veo piirangud kitsendustega tsoonides ja nendest väljapoole. Kehtestatakse tingimused, mille alusel antakse vabastus direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatud keelust viia vastuvõtlikke loomi, nende spermat, munarakke ja embrüoid kitsendustega tsoonist välja. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusega (EÜ) nr 1266/2007 (2) sätestatakse seoses lammaste katarraalse palavikuga tõrje, järelevalve ja seire eeskirjad ning loomade veo piirangud kitsendustega tsoonides ja nendest väljapoole. Kehtestatakse tingimused, mille alusel antakse vabastus direktiiviga 2000/75/EÜ kehtestatud keelust viia vastuvõtlikke loomi, nende spermat, munarakke ja embrüoid kitsendustega tsoonist välja.

| (2) | Kui vastuvõtlikku liiki loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote kitsendustega tsoonist väljaviimise keelust vabastatakse loomad või tooted, mis on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, peaksid nõukogu direktiividega 64/432/EMÜ, (3) 91/68/EMÜ (4) ja 92/65/EMÜ (5) ette nähtud ja komisjoni otsuses 93/444/EMÜ (6) osutatud veterinaarsertifikaadid sisaldama viidet määrusele (EÜ) nr 1266/2007. Toetudes saadud kogemusele, on asjakohane näha ette kõnealuste veterinaarsertifikaatide sõnastuse täiendamine, et muuta vastuvõtlikku liiki loomi, spermat, munarakke ja embrüot väljaviimiskeelust vabastavad tervishoiunõuded selgesõnalisemaks. |
| --- | --- |

(2)

Kui vastuvõtlikku liiki loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote kitsendustega tsoonist väljaviimise keelust vabastatakse loomad või tooted, mis on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, peaksid nõukogu direktiividega 64/432/EMÜ, (3) 91/68/EMÜ (4) ja 92/65/EMÜ (5) ette nähtud ja komisjoni otsuses 93/444/EMÜ (6) osutatud veterinaarsertifikaadid sisaldama viidet määrusele (EÜ) nr 1266/2007. Toetudes saadud kogemusele, on asjakohane näha ette kõnealuste veterinaarsertifikaatide sõnastuse täiendamine, et muuta vastuvõtlikku liiki loomi, spermat, munarakke ja embrüot väljaviimiskeelust vabastavad tervishoiunõuded selgesõnalisemaks.

| (3) | Järgmiste õigusaktidega nähakse ette, et veiste, lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote vedamisel peab nendega kaasas olema veterinaarsertifikaat: nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (7) nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta, (8) komisjoni 19. septembri 1995. aasta otsus 95/388/EÜ, milles määratakse kindlaks ühendusesisesel lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis, (9) ja otsus 93/444/EMÜ. |
| --- | --- |

(3)

Järgmiste õigusaktidega nähakse ette, et veiste, lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüote vedamisel peab nendega kaasas olema veterinaarsertifikaat: nõukogu 14. juuni 1988. aasta direktiiv 88/407/EMÜ, millega sätestatakse koduveiste sperma ühendusesisese kaubanduse ja impordi korral kohaldatavad loomatervishoiu nõuded, (7) nõukogu 25. septembri 1989. aasta direktiiv 89/556/EMÜ koduveiste embrüote ühendusesisese kaubanduse ja nende kolmandatest riikidest impordi loomatervishoiu nõuete kohta, (8) komisjoni 19. septembri 1995. aasta otsus 95/388/EÜ, milles määratakse kindlaks ühendusesisesel lammaste ja kitsede sperma, munarakkude ja embrüotega kauplemisel kasutatavate veterinaarsertifikaatide näidis, (9) ja otsus 93/444/EMÜ.

| (4) | Vastuvõtlikku liiki loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote kitsendustega tsoonist väljaviimise keelust vabastamise korral tuleks, toetudes saadud kogemusele, kõnealustes veterinaarsertifikaatides viidata määrusele (EÜ) nr 1266/2007. Seepärast tuleks täiendada kõnealuste veterinaarsertifikaatide sõnastust, et muuta vastuvõtlikku liiki loomi, spermat, munarakke ja embrüot väljaviimiskeelust vabastavad tervishoiunõuded selgesõnalisemaks. |
| --- | --- |

(4)

Vastuvõtlikku liiki loomade, nende sperma, munarakkude ja embrüote kitsendustega tsoonist väljaviimise keelust vabastamise korral tuleks, toetudes saadud kogemusele, kõnealustes veterinaarsertifikaatides viidata määrusele (EÜ) nr 1266/2007. Seepärast tuleks täiendada kõnealuste veterinaarsertifikaatide sõnastust, et muuta vastuvõtlikku liiki loomi, spermat, munarakke ja embrüot väljaviimiskeelust vabastavad tervishoiunõuded selgesõnalisemaks.

| (5) | In vivo saadud veiste embrüod ja munarakud ei kujuta märkimisväärset ohtu seoses lammaste katarraalse palavikuga. Seepärast tuleks need väljaviimiskeelust vabastada, tingimusel, et doonorloomal ei avaldu embrüo ja munarakkude kogumise päeval lammaste katarraalse palaviku kliinilisi tunnuseid. |
| --- | --- |

(5)

In vivo saadud veiste embrüod ja munarakud ei kujuta märkimisväärset ohtu seoses lammaste katarraalse palavikuga. Seepärast tuleks need väljaviimiskeelust vabastada, tingimusel, et doonorloomal ei avaldu embrüo ja munarakkude kogumise päeval lammaste katarraalse palaviku kliinilisi tunnuseid.

| (6) | Selguse huvides tuleks teksti lisada teatud muudatused III lisa punktides 6 ja 7 osutatud loomuliku immuunsusega loomade puhul ning munarakkude ja embrüoga seotud sätted. |
| --- | --- |

(6)

Selguse huvides tuleks teksti lisada teatud muudatused III lisa punktides 6 ja 7 osutatud loomuliku immuunsusega loomade puhul ning munarakkude ja embrüoga seotud sätted.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1266/2007 vastavalt muuta.

| (8) | Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva määrusega ette nähtud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa muudetakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 327, 22.12.2000, lk 74. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/729/EÜ (ELT L 294, 13.11.2007, lk 26).

1

(2)  ELT L 283, 27.10.2007, lk 37.

2

(3)  EÜT 121, 29.7.1964, lk 1977/64. Direktiivi on viimati muudetud otsusega 2007/729/EÜ.

3

(4)  EÜT L 46, 19.2.1991, lk 19. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2006/104/EÜ (ELT L 363, 20.12.2006, lk 352).

4

(5)  EÜT L 268, 14.9.1992, lk 54. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2007/265/EÜ (ELT L 114, 1.5.2007, lk 17).

5

(6)  EÜT L 208, 19.8.1993, lk 34.

6

(7)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2008/120/EÜ (ELT L 42, 16.2.2008, lk 63).

7

(8)  EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni otsusega 2006/60/EÜ (ELT L 31, 3.2.2006, lk 24).

8

(9)  EÜT L 234, 3.10.1995, lk 30. Otsust on viimati muudetud otsusega 2005/43/EÜ (ELT L 20, 22.1.2005, lk 34).

9

---

LISA

Määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa asendatakse järgmisega.

„III LISA

Väljaviimiskeelust tehtavate erandite tingimused (artikli 7 lõike 2 punkt a ja artikli 8 lõike 1 punkt a)

A.   Loomad

Loomad peavad sihtkohta transportimise ajal Culicoidesi vektorite rünnaku eest kaitstud olema.

Lisaks peab järgima vähemalt ühte järgmises seitsmes punktis esitatud tingimusest.

| 1. | Loomi on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel alates sünnist kuni lähetamiseni või vähemalt 60 päeva enne nende transportimise kuupäeva hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on tehtud kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatuga (1) (edaspidi „OIE käsiraamat”) haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimise kuupäeva.
  Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist.
  Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.
  Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:
  „Looma/loomi on hoitud hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel, mis algas ... (lisada kuupäev), alates sünnist või vähemalt 60 päeva vältel (valida sobiv) kuni lähetamiseni ning neile on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mille jaoks on võetud proove seitse päeva enne transportimise kuupäeva kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 1.” |
| --- | --- |

1.

Loomi on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel alates sünnist kuni lähetamiseni või vähemalt 60 päeva enne nende transportimise kuupäeva hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on tehtud kooskõlas Maailma Loomatervishoiu Organisatsiooni (OIE) maismaaloomade diagnostiliste testide ja vaktsiinide käsiraamatuga (1) (edaspidi „OIE käsiraamat”) haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimise kuupäeva.

Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist.

Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Looma/loomi on hoitud hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel, mis algas ... (lisada kuupäev), alates sünnist või vähemalt 60 päeva vältel (valida sobiv) kuni lähetamiseni ning neile on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mille jaoks on võetud proove seitse päeva enne transportimise kuupäeva kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 1.”

| 2. | Loomi on vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstud vektorite rünnaku eest.
  Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:
  „Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 2.” |
| --- | --- |

2.

Loomi on vähemalt 60 päeva enne lähetamiskuupäeva kaitstud vektorite rünnaku eest.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 2.”

| 3. | Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 28 päeva, mille jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 28 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.
  Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:
  „Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 3.” |
| --- | --- |

3.

Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 28 päeva, mille jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 28 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 3.”

| 4. | Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 14 päeva, mille jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.
  Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:
  „Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 4.” |
| --- | --- |

4.

Loomi on kuni lähetamiseni hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis või neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 14 päeva, mille jooksul on neile tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva jooksul pärast vektorite rünnaku eest kaitsmise perioodi algust või hooajalise vektoritest vaba perioodi algust.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loom(ad) vastab (vastavad) määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktile 4.”

| 5. | Loomad on pärit karjast, mis on vaktsineeritud pädeva asutuse vastu võetud vaktsineerimisprogrammi kohaselt, ning loomi on vaktsineeritud serotüübi/serotüüpide vastu, mis esineb/esinevad või võib/võivad esineda epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, loomadel kestab vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood ning loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  a) | neid on vaktsineeritud rohkem kui 60 päeva enne transportimiskuupäeva; |
| --- | --- | --- |

5.

Loomad on pärit karjast, mis on vaktsineeritud pädeva asutuse vastu võetud vaktsineerimisprogrammi kohaselt, ning loomi on vaktsineeritud serotüübi/serotüüpide vastu, mis esineb/esinevad või võib/võivad esineda epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, loomadel kestab vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperiood ning loomad vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

a)

neid on vaktsineeritud rohkem kui 60 päeva enne transportimiskuupäeva;

| b) | neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud, ning neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides sätestatud immuunsuskaitse toime algust; |
| --- | --- |

b)

neid on vaktsineeritud inaktiveeritud vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud, ning neile on tehtud kooskõlas OIE käsiraamatuga haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused olid negatiivsed ja mis on tehtud vähemalt 14 päeva pärast vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides sätestatud immuunsuskaitse toime algust;

| c) | nad olid varem vaktsineeritud ja neid on vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperioodi jooksul inaktiivse vaktsiiniga uuesti vaktsineeritud; |
| --- | --- |

c)

nad olid varem vaktsineeritud ja neid on vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides tagatud immuunsusperioodi jooksul inaktiivse vaktsiiniga uuesti vaktsineeritud;

| d) | neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi jooksul hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis alates sünnist või vähemalt 60 päeva enne vaktsineerimiskuupäeva ning neid on vaktsineeritud inaktiivse vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud. |
| --- | --- |

d)

neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi jooksul hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis alates sünnist või vähemalt 60 päeva enne vaktsineerimiskuupäeva ning neid on vaktsineeritud inaktiivse vaktsiiniga vähemalt nii mitme päeva eest, kui vaktsiiniprogrammis heaks kiidetud vaktsiini spetsifikatsioonides on immuunsuskaitse toime alguseks määratud.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loom(ad) on vaktsineeritud lammaste katarraalse palaviku serotüübi/-tüüpide ... (lisada serotüüp/-tüübid) vastu ... (lisada vaktsiini nimi) inaktiveeritud vaktsiiniga/muundatud elusvaktsiiniga (valida sobiv) kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 5.”

| 6. | Loomi ei ole kunagi lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineeritud ja on kogu aeg hoitud epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, kus ei ole esinenud, ei esine või tõenäoliselt ei esine üle ühe serotüübi, ning:






  a) | loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on positiivsed (test tuleb teha 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva), või |
| --- | --- | --- |

6.

Loomi ei ole kunagi lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineeritud ja on kogu aeg hoitud epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises päritolupiirkonnas, kus ei ole esinenud, ei esine või tõenäoliselt ei esine üle ühe serotüübi, ning:

a)

loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on positiivsed (test tuleb teha 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva), või

| b) | loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on positiivsed (test tuleb teha vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva) ning loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva. |
| --- | --- |

b)

loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi vastaste antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on positiivsed (test tuleb teha vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva) ning loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loomale/loomadele on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud seroloogiline test lammaste katarraalse palaviku viiruse serotüübi ... (lisada serotüüp) vastaste antikehade avastamiseks kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 6.”

| 7. | Loomi ei ole kunagi lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineeritud ja neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud piisav spetsiaalne seroloogiline test, mis võimaldab tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikidele esinevatele või tõenäoliselt esinevatele serotüüpidele omaseid antikehasid ja mille tulemused on kõigi epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas esinevate või tõenäoliselt esinevate serotüüpide suhtes positiivsed, ning:






  a) | vastava serotüübi seroloogiline test on tehtud 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva; või |
| --- | --- | --- |

7.

Loomi ei ole kunagi lammaste katarraalse palaviku vastu vaktsineeritud ja neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud piisav spetsiaalne seroloogiline test, mis võimaldab tuvastada lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikidele esinevatele või tõenäoliselt esinevatele serotüüpidele omaseid antikehasid ja mille tulemused on kõigi epidemioloogiliselt asjakohases geograafilises piirkonnas esinevate või tõenäoliselt esinevate serotüüpide suhtes positiivsed, ning:

a)

vastava serotüübi seroloogiline test on tehtud 60–360 päeva enne transportimiskuupäeva; või

| b) | vastava serotüübi seroloogiline test on tehtud vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva ja loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva. |
| --- | --- |

b)

vastava serotüübi seroloogiline test on tehtud vähemalt 30 päeva enne transportimiskuupäeva ja loomadele on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne transportimiskuupäeva.

Kui käesolevas punktis osutatud loomad on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse direktiivides 64/432/EMÜ, 91/68/EMÜ ja 92/65/EMÜ sätestatud või otsuses 93/444/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Loomale/loomadele on OIE käsiraamatu kohaselt tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse kõikide esinevate või tõenäoliselt esinevate serotüübi ... (lisada serotüüp) vastaste antikehade avastamiseks spetsiaalne seroloogiline test kooskõlas määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa A osa punktiga 7.”

B.   Loomade sperma

Sperma peab pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

| a) | neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- |

a)

neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;

| b) | neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- |

b)

neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel;

| c) | neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne sperma kogumise alguskuupäeva.
  Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist.
  Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames; |
| --- | --- |

c)

neid on hoitud V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi vältel vähemalt 60 päeva enne sperma kogumise algust ja selle kestel hooajati lammaste katarraalsest palavikust puutumata tsoonis ning neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud kõige rohkem seitse päeva enne sperma kogumise alguskuupäeva.

Haigusetekitaja tuvastamise test ei ole siiski vajalik liikmesriikide või liikmesriikide piirkondade puhul, mille kohta on piisavalt epidemioloogilisi andmeid, mis on saadud pärast järelevalveprogrammi rakendamist vähemalt kolmeaastase perioodi vältel ja mis põhjendavad V lisa kohaselt määratletud hooajalise vektoritest vaba perioodi kindlaksmääramist.

Seda võimalust kasutavad liikmesriigid teatavad sellest komisjonile ja teistele liikmesriikidele toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee raames;

| d) | neile on tehtud kogumisaja kestel vähemalt iga 60 päeva tagant ja 21–60 päeva pärast viimast kogumist kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed; |
| --- | --- |

d)

neile on tehtud kogumisaja kestel vähemalt iga 60 päeva tagant ja 21–60 päeva pärast viimast kogumist kooskõlas OIE käsiraamatuga lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed;

| e) | neile on tehtud OIE käsiraamatu kohaselt haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud:






  i) | sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning |
| --- | --- | --- |

e)

neile on tehtud OIE käsiraamatu kohaselt haigusetekitaja tuvastamise test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud vereproovidega, mis on võetud:

i)

sperma kogumise alguses ja viimasel kogumisel ning

| ii) | sperma kogumise ajal:






  — | viirusisolatsiooni testi puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant; |
| --- | --- | --- |

ii)

sperma kogumise ajal:

—

viirusisolatsiooni testi puhul vähemalt iga seitsme päeva tagant;

| — | polümeraasi ahelreaktsiooni testi puhul vähemalt iga 28 päeva järel. |
| --- | --- |

—

polümeraasi ahelreaktsiooni testi puhul vähemalt iga 28 päeva järel.

Kui käesolevas punktis osutatud sperma on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse nõukogu direktiivis 88/407/EMÜ (2) ja komisjoni otsuses 95/388/EÜ (3) sätestatud ning otsuses 93/44/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Sperma pärineb doonorloomadelt, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa B osa punktile ... (a, b, c, d või e; valida sobiv).”

C.   Loomade munarakud ja embrüod

| 1. | In vivo saadud veiste munarakud ja embrüod peavad olema kogutud doonorloomadelt, kellel ei esinenud transportimise päeval ühtegi lammaste katarraalse palaviku kliinilist tunnust. |
| --- | --- |

1.

In vivo saadud veiste munarakud ja embrüod peavad olema kogutud doonorloomadelt, kellel ei esinenud transportimise päeval ühtegi lammaste katarraalse palaviku kliinilist tunnust.

| 2. | In vivo saadud muude loomade kui veiste embrüod ja munarakud ning in vitro toodetud veiste embrüod peavad pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:






  a) | neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- | --- |

2.

In vivo saadud muude loomade kui veiste embrüod ja munarakud ning in vitro toodetud veiste embrüod peavad pärinema doonorloomadelt, kes vastavad vähemalt ühele järgmistest tingimustest:

a)

neid on hoitud väljaspool kitsendustega tsooni vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;

| b) | neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel; |
| --- | --- |

b)

neid on kaitstud vektorite rünnaku eest vähemalt 60 päeva enne embrüote/munarakkude kogumise algust ja selle kestel;

| c) | neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud 21–60 päeva pärast embrüote/munarakkude kogumist; |
| --- | --- |

c)

neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud lammaste katarraalse palaviku viiruse rühma antikehade avastamiseks seroloogiline test, mille tulemused on negatiivsed ja mis on tehtud 21–60 päeva pärast embrüote/munarakkude kogumist;

| d) | neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mis on tehtud embrüote/munarakkude kogumise päeval võetud vereprooviga ja mille tulemused on negatiivsed. |
| --- | --- |

d)

neile on kooskõlas OIE käsiraamatuga tehtud haigusetekitaja tuvastamise test, mis on tehtud embrüote/munarakkude kogumise päeval võetud vereprooviga ja mille tulemused on negatiivsed.

| 3. | Kui käesolevas punktis osutatud munarakud ja embrüo on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse nõukogu direktiivis 89/556/EMÜ (4) ja otsuses 95/388/EÜ sätestatud või otsuses 93/44/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:
  „Embrüod/munarakud pärinevad doonorloomadelt, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa C osa ... (punktile 1, punkti 2 alapunktile a, punkti 2 alapunktile b, punkti 2 alapunktile c või punkti 2 alapunktile d; valida sobiv).”
  Direktiivi 89/556/EMÜ B lisa punkti 2 alapunkti a ei kohaldata doonorloomade suhtes, keda on peetud majandites, mille suhtes kohaldatakse veterinaarkeelde või karantiinimeetmeid seoses lammaste katarraalse palavikuga. |
| --- | --- |

3.

Kui käesolevas punktis osutatud munarakud ja embrüo on ette nähtud ühendusesiseseks kaubanduseks või kolmandatesse riikidesse eksportimiseks, lisatakse nõukogu direktiivis 89/556/EMÜ (4) ja otsuses 95/388/EÜ sätestatud või otsuses 93/44/EMÜ osutatud asjakohastele veterinaarsertifikaatidele järgmine sõnastus:

„Embrüod/munarakud pärinevad doonorloomadelt, kes vastavad määruse (EÜ) nr 1266/2007 III lisa C osa ... (punktile 1, punkti 2 alapunktile a, punkti 2 alapunktile b, punkti 2 alapunktile c või punkti 2 alapunktile d; valida sobiv).”

Direktiivi 89/556/EMÜ B lisa punkti 2 alapunkti a ei kohaldata doonorloomade suhtes, keda on peetud majandites, mille suhtes kohaldatakse veterinaarkeelde või karantiinimeetmeid seoses lammaste katarraalse palavikuga.

---

(1)  http://www.oie.int/eng/normes/en_mcode.htm?e1d10

1

(2)  EÜT L 194, 22.7.1988, lk 10.

2

(3)  EÜT L 234, 3.10.1995, lk 30.

3

(4)  EÜT L 302, 19.10.1989, lk 1.”

4

---

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/9 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/9

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 290/2008,

31. märts 2008,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. aprillist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. aprillist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. aprillist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2008, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, (3) on käesoleva määrusega kindlaks määratud teatavate tollimaksude kohaldamine peatatud, |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2008, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, (3) on käesoleva määrusega kindlaks määratud teatavate tollimaksude kohaldamine peatatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. aprillist 2008 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. aprillil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 31. märts 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6). Määrus (EÜ) nr 1784/2003 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

(3)  ELT L 1, 4.1.2008, lk 1.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. aprillist 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 (3) |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 (3) |
| madala kvaliteediga | 0,00 (3) |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 (3) |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 (3) |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 (3) |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 (3) |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00 (3)

keskmise kvaliteediga

0,00 (3)

madala kvaliteediga

0,00 (3)

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00 (3)

1002 00 00

RUKIS

0,00 (3)

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00 (3)

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00 (3)

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

(3)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1/2008 on selle tollimaksu kohaldamine peatatud.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

14.3.2008-28.3.2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 329,32 | 137,63 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 374,25 | 364,25 | 344,25 | 172,08 |
| Lahe lisatasu | 66,33 | 12,45 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

329,32

137,63

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

374,25

364,25

344,25

172,08

Lahe lisatasu

66,33

12,45

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 42,31 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 35,74 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

42,31 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

35,74 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

DIREKTIIVID

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/12

---

KOMISJONI DIREKTIIV 2008/41/EÜ,

31. märts 2008,

millega muudetakse nõukogu direktiivi 91/414/EMÜ, arvates toimeainete hulka kloridasooni

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 15. juuli 1991. aasta direktiivi 91/414/EMÜ taimekaitsevahendite turuleviimise kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kloridasoon kuulub nimetatud loetelusse. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrustes (EÜ) nr 451/2000 (2) ja (EÜ) nr 1490/2002 (3) on sätestatud direktiivi 91/414/EMÜ artikli 8 lõikes 2 osutatud tööprogrammi kolmanda etapi üksikasjalikud rakenduseeskirjad ja kehtestatud hindamist vajavate toimeainete loetelu nende toimeainete võimalikuks kandmiseks direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse. Kloridasoon kuulub nimetatud loetelusse.

| (2) | Kloridasooni mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on juba hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 1490/2002 sätetele mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega määrati ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Kloridasooni puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ja kogu asjaomane teave esitati 16. märtsil 2005. |
| --- | --- |

(2)

Kloridasooni mõju inimeste tervisele ja keskkonnale on juba hinnatud vastavalt määruse (EÜ) nr 451/2000 ja määruse (EÜ) nr 1490/2002 sätetele mitmete teavitaja kavandatud kasutusalade puhul. Kõnealuste määrustega määrati ka referentliikmesriigid, kes esitavad asjaomased hindamisaruanded ja soovitused Euroopa Toiduohutusametile (EFSA) vastavalt määruse (EÜ) nr 1490/2002 artikli 10 lõikele 1. Kloridasooni puhul oli referentliikmesriik Saksamaa ja kogu asjaomane teave esitati 16. märtsil 2005.

| (3) | Hindamisaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet esitanud eksperthinnangud ning see esitati komisjonile 27. juulil 2007. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena kloridasooni kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 4. detsembril 2007 komisjoni läbivaatamisaruandena kloridasooni kohta. |
| --- | --- |

(3)

Hindamisaruande kohta on liikmesriigid ja Euroopa Toiduohutusamet esitanud eksperthinnangud ning see esitati komisjonile 27. juulil 2007. aastal Euroopa Toiduohutusameti teadusliku aruandena kloridasooni kohta. (4) Liikmesriigid ja komisjon vaatasid selle aruande läbi toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees ning see vormistati 4. detsembril 2007 komisjoni läbivaatamisaruandena kloridasooni kohta.

| (4) | Mitmete uuringute põhjal on ilmnenud, et kloridasooni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane lisada kloridasoon I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine nimetatud direktiiviga ettenähtud korras. |
| --- | --- |

(4)

Mitmete uuringute põhjal on ilmnenud, et kloridasooni sisaldavad taimekaitsevahendid võivad eeldatavalt üldjoontes vastata direktiivi 91/414/EMÜ artikli 5 lõike 1 punktides a ja b sätestatud nõuetele, eelkõige komisjoni läbivaatamisaruandes uuritud ja üksikasjalikult kirjeldatud kasutusviiside osas. Seega on asjakohane lisada kloridasoon I lisasse, et tagada kõigis liikmesriikides asjaomast toimeainet sisaldavate taimekaitsevahendite kasutuslubade väljaandmine nimetatud direktiiviga ettenähtud korras.

| (5) | Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda. |
| --- | --- |

(5)

Toimeaine I lisasse kandmisele peaks eelnema piisav ajavahemik, et liikmesriigid ja huvitatud isikud jõuaksid aine loetelusse lisamisest tulenevate uute nõuete täitmiseks valmistuda.

| (6) | Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ määratletud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud kloridasooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega. |
| --- | --- |

(6)

Ilma et see piiraks direktiiviga 91/414/EMÜ määratletud kohustusi, mis kaasnevad toimeaine lisamisega I lisasse, tuleks pärast toimeaine loetelusse lisamist anda liikmesriikidele kuus kuud kloridasooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivate kasutuslubade läbivaatamiseks, et tagada direktiivis 91/414/EMÜ, eriti selle artiklis 13 sätestatud nõuete ja I lisas sätestatud tingimuste täitmine. Direktiivi 91/414/EMÜ sätete kohaselt peaksid liikmesriigid vastavalt vajadusele olemasolevaid lube muutma, need asendama või tühistama. Erandina eespool nimetatud tähtajast tuleks ette näha pikem ajavahemik kõiki taimekaitsevahendeid ja kavandatud kasutusviise käsitlevate täielike III lisa kohaste andmete esitamiseks ja hindamiseks kooskõlas direktiivis 91/414/EMÜ sätestatud ühtsete põhimõtetega.

| (7) | Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võib tekkida tõlgendamisraskusi. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega. |
| --- | --- |

(7)

Varasemad kogemused komisjoni määruse (EMÜ) nr 3600/92 (5) raames hinnatud toimeainete kandmisel direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse on näidanud, et kehtivate kasutuslubade valdajate kohustuste puhul, mis on seotud andmetele juurdepääsuga, võib tekkida tõlgendamisraskusi. Et neid edaspidi vältida, on vaja täpsustada liikmesriikide kohustused, eelkõige kohustus kontrollida, et loaomanik võimaldab juurdepääsu toimikule, mis vastab kõnealuse direktiivi II lisa nõuetele. Selline täpsustamine ei too liikmesriikidele ega loaomanikele kaasa uusi kohustusi võrreldes I lisa muutmiseks seni vastu võetud direktiividega.

| (8) | Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast on asjakohane direktiivi 91/414/EMÜ vastavalt muuta.

| (9) | Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesolevas direktiivis sätestatud meetmed on kooskõlas toiduahela ja loomatervishoiu alalise komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa muudetakse käesoleva direktiivi lisa kohaselt.

Artikkel 2

Liikmesriigid võtavad vastu ja avaldavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigusnormid hiljemalt 30. juuniks 2009. Liikmesriigid edastavad kõnealuste õigusnormide teksti ning kõnealuste normide ja käesoleva direktiivi vahelise vastavustabeli viivitamata komisjonile.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. juulist 2009.

Kui liikmesriigid võtavad need õigusnormid vastu, lisavad nad nendesse või nende ametliku avaldamise korral nende juurde viite käesolevale direktiivile. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

Artikkel 3

1.   Vajaduse korral muudavad või tühistavad liikmesriigid direktiivi 91/414/EMÜ kohaselt toimeainena kloridasooni sisaldavate taimekaitsevahendite kehtivad load 30. juuniks 2009.

Eelkõige kontrollivad nad nimetatud tähtpäevaks, kas kõnealuse direktiivi I lisas kloridasooni suhtes sätestatud tingimused on täidetud, välja arvatud kõnealust toimeainet käsitleva kande B osas nimetatud tingimused, ning kas loa valdajal on olemas kõnealuse direktiivi artikli 13 tingimuste kohaselt II lisa nõuetele vastav toimik või juurdepääs sellele.

2.   Erandina lõikest 1 teevad liikmesriigid iga lubatud taimekaitsevahendi puhul, mis sisaldab kloridasooni ainsa toimeainena või ühena mitmest toimeainest, mis kõik on hiljemalt 31. detsembriks 2008 kantud direktiivi 91/414/EMÜ I lisa loetelusse, toote uue hindamise direktiivi 91/414/EMÜ III lisa nõuetele vastava toimiku põhjal vastavalt kõnesoleva direktiivi VI lisas sätestatud ühtsetele põhimõtetele ning arvestades kõnealuse direktiivi I lisas kloridasooni käsitleva kande B osa. Sellest hinnangust lähtuvalt otsustavad nad, kas toode vastab direktiivi 91/414/EMÜ artikli 4 lõike 1 punktides b, c, d ja e sätestatud tingimustele.

Pärast otsustamist:

| a) | muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2012, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab kloridasooni ainsa toimeainena, või |
| --- | --- |

a)

muudavad liikmesriigid vajadusel luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2012, juhul kui taimekaitsevahend sisaldab kloridasooni ainsa toimeainena, või

| b) | kui vahend sisaldab kloridasooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2012 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem. |
| --- | --- |

b)

kui vahend sisaldab kloridasooni ühena mitmest toimeainest, muudavad vajaduse korral luba või tühistavad selle hiljemalt 31. detsembriks 2012 või kuupäevaks, mis on ette nähtud loa muutmiseks või tühistamiseks vastavas direktiivis või vastavates direktiivides, millega asjaomane toimeaine või asjaomased toimeained kanti direktiivi 91/414/EMÜ I lisasse, olenevalt sellest, kumb kuupäev on hilisem.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv jõustub 1. jaanuaril 2009.

Artikkel 5

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 31. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Androulla VASSILIOU

---

(1)  EÜT L 230, 19.8.1991, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2008/40/EÜ (ELT L 87, 29.3.2008, lk 5).

1

(2)  EÜT L 55, 29.2.2000, lk 25. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1044/2003 (ELT L 151, 19.6.2003, lk 32).

2

(3)  EÜT L 224, 21.8.2002, lk 23. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1095/2007 (ELT L 246, 21.9.2007, lk 19).

3

(4)  EFSA Scientific Report (2007) 108, 1–82, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chloridazon (valmimiskuupäev: 27. juuli 2007), 31. juuli 2007. aasta versioon.

4

EFSA Scientific Report (2007) 108, 1–82, Conclusion regarding the peer review of the pesticide risk assessment of the active substance chloridazon (valmimiskuupäev: 27. juuli 2007), 31. juuli 2007. aasta versioon.

(5)  EÜT L 366, 15.12.1992, lk 10. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2266/2000 (EÜT L 259, 13.10.2000, lk 27).

5

---

LISA

Direktiivi 91/414/EMÜ I lisa tabeli lõppu lisatakse järgmine kanne:

| Nr | Üldnimetus, tunnuskoodid | IUPACi nimetus | Puhtus (1) | Jõustumine | Loetellu kuulumise lõpptähtaeg | Erisätted |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| „191 | Kloridasoon
  CASi nr 1698-60–8
  CIPACi nr 111 | 5-amino-4-chloro-2-phenylpyridazin-3(2H)-one | 920 g/kg
  Valmistamisel sissejääv lisand 4-amino-5-chloro-isomer loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus ei tohi olla üle 60 g/kg. | 1. jaanuar 2009 | 31. detsember 2018 | A   OSA
  Lubatud kasutada ainult herbitsiidina, maksimaalselt 2,6 kg/ha, samal põllul ainult igal kolmandal aastal.
  B   OSA
  VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 4. detsembril 2007 kloridasooni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II lisa.
  Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:






  — | käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid; |

Nr

Üldnimetus, tunnuskoodid

IUPACi nimetus

Puhtus (1)

Jõustumine

Loetellu kuulumise lõpptähtaeg

Erisätted

„191

Kloridasoon

CASi nr 1698-60–8

CIPACi nr 111

5-amino-4-chloro-2-phenylpyridazin-3(2H)-one

920 g/kg

Valmistamisel sissejääv lisand 4-amino-5-chloro-isomer loetakse toksikoloogiliselt oluliseks ja tema sisaldus ei tohi olla üle 60 g/kg.

1. jaanuar 2009

31. detsember 2018

A   OSA

Lubatud kasutada ainult herbitsiidina, maksimaalselt 2,6 kg/ha, samal põllul ainult igal kolmandal aastal.

B   OSA

VI lisas sätestatud ühtsete põhimõtete rakendamisel võetakse arvesse toiduahela ja loomatervishoiu alalises komitees 4. detsembril 2007 kloridasooni kohta lõplikult vormistatud läbivaatamisaruande järeldusi, eriti selle aruande I ja II lisa.

Üldhindamisel peavad liikmesriigid pöörama erilist tähelepanu:

—

käitajate turvalisusele ja tagama, et kasutustingimustega nähtaks ette piisavad isikukaitsevahendid;

| — | veeorganismide kaitsele; |
| --- | --- |

—

veeorganismide kaitsele;

| — | põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või kliimatingimustega piirkondades. |
| --- | --- |

—

põhjavee kaitsele, kui toimeainet kasutatakse tundliku mullastiku ja/või kliimatingimustega piirkondades.

Vajaduse korral peaksid loa tingimused sisaldama riskide vähendamise meetmeid ning ohualdiste alade suhtes tuleb käivitada kontrolliprogramme, et kontrollida kõnealuse aine metaboliitide B ja B1 sattumist põhjavette.”

---

(1)  Täiendavad andmed toimeaine olemuse ja spetsifikatsiooni kohta on esitatud läbivaatamisaruandes.

1

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/15 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/15

---

KOMISJONI OTSUS,

25. september 2007,

milles käsitletakse meedet C 45/06 (ex NN 62/A/06), mille Prantsusmaa võttis seoses tuumaelektrijaama ehitamisega AREVA NP (endine Framatome ANP) poolt ettevõtjale Teollisuuden Voima Oy

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 4323 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/281/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt nimetatud artiklitele (1) ja võttes esitatud märkusi arvesse,

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUSKÄIK

| (1) | 11. oktoobri 2004. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 15. oktoobril 2004, esitas Greenpeace komisjonile kaebuse, milles käsitletakse Prantsuse riigi ekspordilaenude kindlustaja Coface’i poolt Soome ettevõtte Teollisuuden Voima Oy (edaspidi „TVO”) kasuks antud tagatist teenustele, mida teostab ettevõtte Framatome ANP Prantsusmaalt eksporditavate teenustena. Sellest kuupäevast muudeti ettevõte Framatome ANP nimi ümber AREVA NP-ks. (2) |
| --- | --- |

(1)

11. oktoobri 2004. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 15. oktoobril 2004, esitas Greenpeace komisjonile kaebuse, milles käsitletakse Prantsuse riigi ekspordilaenude kindlustaja Coface’i poolt Soome ettevõtte Teollisuuden Voima Oy (edaspidi „TVO”) kasuks antud tagatist teenustele, mida teostab ettevõtte Framatome ANP Prantsusmaalt eksporditavate teenustena. Sellest kuupäevast muudeti ettevõte Framatome ANP nimi ümber AREVA NP-ks. (2)

| (2) | Komisjon registreeris kaebuse 29. oktoobril 2004 registreerimisnumbri all CP 201/2004. |
| --- | --- |

(2)

Komisjon registreeris kaebuse 29. oktoobril 2004 registreerimisnumbri all CP 201/2004.

| (3) | 4. novembri 2004. aasta kirjas (viitenumber D/57822) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt tagatise kohta teavet. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 10. detsembri 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 13. detsembril 2004. |
| --- | --- |

(3)

4. novembri 2004. aasta kirjas (viitenumber D/57822) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt tagatise kohta teavet. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 10. detsembri 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 13. detsembril 2004.

| (4) | 14. detsembri 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 16. detsembril 2004, edastas EREF (European Renewable Energies Federation asbl (mittetulundusühing Euroopa taastuvenergia ühendus)) komisjonile kaebuse, milles seadis kahtluse alla TVO uue tuumaelektrijaama ehitusviisi, rahastamise ja käitamise vastavuse ühenduse õigusele. EREF kinnitab, et lisaks Coface'i tagatisele kujutavad ka Bayerische Landesbanki ja AB Svensk Exportkrediti finantseeringud endast abi. |
| --- | --- |

(4)

14. detsembri 2004. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 16. detsembril 2004, edastas EREF (European Renewable Energies Federation asbl (mittetulundusühing Euroopa taastuvenergia ühendus)) komisjonile kaebuse, milles seadis kahtluse alla TVO uue tuumaelektrijaama ehitusviisi, rahastamise ja käitamise vastavuse ühenduse õigusele. EREF kinnitab, et lisaks Coface'i tagatisele kujutavad ka Bayerische Landesbanki ja AB Svensk Exportkrediti finantseeringud endast abi.

| (5) | Komisjon registreeris nimetatud kaebuse riigiabi aspektid 21. detsembril 2004 numbri all CP 238/2004. Seejärel käsitles komisjon kahte kaebust ühiselt laiaulatuslikuma meetme raames, kuna kaebuse CP 238/2004 ese hõlmab ka kaebuse CP 201/2004 eset. |
| --- | --- |

(5)

Komisjon registreeris nimetatud kaebuse riigiabi aspektid 21. detsembril 2004 numbri all CP 238/2004. Seejärel käsitles komisjon kahte kaebust ühiselt laiaulatuslikuma meetme raames, kuna kaebuse CP 238/2004 ese hõlmab ka kaebuse CP 201/2004 eset.

| (6) | 15. veebruari 2005. aasta kirjas (viitenumber D/51174) küsis komisjon Saksamaa pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Saksamaa pädevad asutused esitasid teabe 16. märtsi 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 17. märtsil 2005. |
| --- | --- |

(6)

15. veebruari 2005. aasta kirjas (viitenumber D/51174) küsis komisjon Saksamaa pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Saksamaa pädevad asutused esitasid teabe 16. märtsi 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 17. märtsil 2005.

| (7) | 26. mai 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54101) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 26. juuli 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 27. juulil 2005. |
| --- | --- |

(7)

26. mai 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54101) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 26. juuli 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 27. juulil 2005.

| (8) | 7. juuni 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54366) küsis komisjon Soome pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Soome pädevad asutused esitasid teabe 8. juuli 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 11. juulil 2005. |
| --- | --- |

(8)

7. juuni 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54366) küsis komisjon Soome pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Soome pädevad asutused esitasid teabe 8. juuli 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 11. juulil 2005.

| (9) | 8. juuni 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54377) küsis komisjon Rootsi pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Rootsi pädevad asutused esitasid teabe 7. juuli 2005. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 18. juulil 2005. |
| --- | --- |

(9)

8. juuni 2005. aasta kirjas (viitenumber D/54377) küsis komisjon Rootsi pädevatelt asutustelt teavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Rootsi pädevad asutused esitasid teabe 7. juuli 2005. aasta kirjaga, mille komisjon registreeris 18. juulil 2005.

| (10) | 2. septembril 2005 toimus komisjoni ja EREFi kohtumine. |
| --- | --- |

(10)

2. septembril 2005 toimus komisjoni ja EREFi kohtumine.

| (11) | 18. novembri 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 22. novembril 2005, esitas EREF oma 14. detsembri 2004. aasta kaebuse kohta komisjonile lisaandmed, mis hõlmasid eelkõige kaebuse CP 238/2004 riigiabi aspekte. |
| --- | --- |

(11)

18. novembri 2005. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 22. novembril 2005, esitas EREF oma 14. detsembri 2004. aasta kaebuse kohta komisjonile lisaandmed, mis hõlmasid eelkõige kaebuse CP 238/2004 riigiabi aspekte.

| (12) | 9. detsembri 2005. aasta kirjas (viitenumber D/59668) küsis komisjon Rootsi pädevatelt asutustelt lisateavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Rootsi pädevad asutused esitasid teabe 6. aprilli 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 10. aprillil 2006. |
| --- | --- |

(12)

9. detsembri 2005. aasta kirjas (viitenumber D/59668) küsis komisjon Rootsi pädevatelt asutustelt lisateavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Rootsi pädevad asutused esitasid teabe 6. aprilli 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 10. aprillil 2006.

| (13) | 13. jaanuari 2006. aasta kirjas (viitenumber D/50295) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt lisateavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 20. veebruaril 2006 e-kirja teel, mille komisjon registreeris 21. veebruaril 2006. Teavet täiendati 10. märtsi 2006. aasta e-kirjas, mille komisjon registreeris 13. märtsil 2006. |
| --- | --- |

(13)

13. jaanuari 2006. aasta kirjas (viitenumber D/50295) küsis komisjon Prantsusmaa pädevatelt asutustelt lisateavet kaebustes osutatud meetmete kohta. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid teabe 20. veebruaril 2006 e-kirja teel, mille komisjon registreeris 21. veebruaril 2006. Teavet täiendati 10. märtsi 2006. aasta e-kirjas, mille komisjon registreeris 13. märtsil 2006.

| (14) | Prantsusmaa pädevad asutused esitasid komisjonile kaebustes osutatud meetmete kohta täiendavat teavet 5. aprilli 2006. aasta e-kirjas, mille komisjon registreeris samal päeval. |
| --- | --- |

(14)

Prantsusmaa pädevad asutused esitasid komisjonile kaebustes osutatud meetmete kohta täiendavat teavet 5. aprilli 2006. aasta e-kirjas, mille komisjon registreeris samal päeval.

| (15) | 4. mai 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 12. mail 2006, esitas Greenpeace komisjonile lisateavet kaebuse CP 201/2004 kohta. |
| --- | --- |

(15)

4. mai 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 12. mail 2006, esitas Greenpeace komisjonile lisateavet kaebuse CP 201/2004 kohta.

| (16) | 4. juulil 2006 toimus komisjoni, Prantsusmaa pädevate asutuste, ühe panga, AREVA NP ja TVO esindajate kohtumine. Kohtumise ajal esitasid Prantsusmaa pädevad asutused komisjonile dokumendid kaebustes osutatud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(16)

4. juulil 2006 toimus komisjoni, Prantsusmaa pädevate asutuste, ühe panga, AREVA NP ja TVO esindajate kohtumine. Kohtumise ajal esitasid Prantsusmaa pädevad asutused komisjonile dokumendid kaebustes osutatud meetmete kohta.

| (17) | 18. juuli 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 25. juulil 2006, esitas EREF uut teavet kaebuse CP 238/2004 kohta ning nõudis komisjonilt kõnealuse juhtumi kohta otsuse vastuvõtmist. |
| --- | --- |

(17)

18. juuli 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 25. juulil 2006, esitas EREF uut teavet kaebuse CP 238/2004 kohta ning nõudis komisjonilt kõnealuse juhtumi kohta otsuse vastuvõtmist.

| (18) | Komisjon koondas kaks kaebust 7. septembril 2006 registreerimisnumbri NN 62/2006 alla. 20. septembril 2006 jagas komisjon juhtumi kaheks alljuhtumiks, (3) vastavalt NN 62/A/2006 ja NN 62/B/2006. Juhtum NN 62/A/2006 hõlmab kaebuste seda osa, milles osutatakse Coface'i tagatisele. Juhtum NN 62/B/2006 hõlmab kaebuse CP 238/2004 neid aspekte, milles käsitletakse Bayerische Landesbanki osalusega laenuvõimalust, ning AB Svensk Exportkrediti antud kahepoolset laenu (kaebus CP 201/2004 neid aspekte ei sisalda). |
| --- | --- |

(18)

Komisjon koondas kaks kaebust 7. septembril 2006 registreerimisnumbri NN 62/2006 alla. 20. septembril 2006 jagas komisjon juhtumi kaheks alljuhtumiks, (3) vastavalt NN 62/A/2006 ja NN 62/B/2006. Juhtum NN 62/A/2006 hõlmab kaebuste seda osa, milles osutatakse Coface'i tagatisele. Juhtum NN 62/B/2006 hõlmab kaebuse CP 238/2004 neid aspekte, milles käsitletakse Bayerische Landesbanki osalusega laenuvõimalust, ning AB Svensk Exportkrediti antud kahepoolset laenu (kaebus CP 201/2004 neid aspekte ei sisalda).

| (19) | 24. oktoobril 2006 võttis komisjon mõlema juhtumi kohta vastu otsuse. Esimeses otsuses (4) leidis komisjon, et juhtumiga NN 62/B/2006 hõlmatud meetmed ei kujuta endast abi. Teiseks teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Coface'i antud tagatise kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus, ning juhtum NN 62/A/2006 nimetati ümber juhtumiks C 45/2006. Nimetatud meedet käsitletaksegi käesolevas otsuses, millega lõpetatakse ametlik uurimismenetlus C 45/2006. |
| --- | --- |

(19)

24. oktoobril 2006 võttis komisjon mõlema juhtumi kohta vastu otsuse. Esimeses otsuses (4) leidis komisjon, et juhtumiga NN 62/B/2006 hõlmatud meetmed ei kujuta endast abi. Teiseks teavitas komisjon Prantsusmaad oma otsusest algatada Coface'i antud tagatise kohta EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus, ning juhtum NN 62/A/2006 nimetati ümber juhtumiks C 45/2006. Nimetatud meedet käsitletaksegi käesolevas otsuses, millega lõpetatakse ametlik uurimismenetlus C 45/2006.

| (20) | 14. novembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 16. novembril 2006, palusid Prantsusmaa pädevad asutused komisjonil pikendada märkuste esitamise tähtaega. 30. novembri kirjas pikendas komisjon tähtaega. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid oma märkused 22. detsembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 4. jaanuaril 2007. |
| --- | --- |

(20)

14. novembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 16. novembril 2006, palusid Prantsusmaa pädevad asutused komisjonil pikendada märkuste esitamise tähtaega. 30. novembri kirjas pikendas komisjon tähtaega. Prantsusmaa pädevad asutused esitasid oma märkused 22. detsembri 2006. aasta kirjas, mille komisjon registreeris 4. jaanuaril 2007.

| (21) | Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5)1. veebruaril 2007. Komisjon kutsus huvitatuid isikuid esitama vaadeldava meetme kohta märkusi. Märkused laekusid 10 huvitatud kolmandalt isikult. Komisjon edastas need Prantsusmaale 23. märtsi 2007. aasta kirjas (viitenumber D/51341), andes Prantsusmaale võimaluse neid kommenteerida. Pärast tähtaja pikendamise taotlemist esitasid Prantsusmaa pädevad asutused oma märkused 11. mai 2007. aasta kirjas, mis registreeriti 14. mail 2007. |
| --- | --- |

(21)

Komisjoni otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Liidu Teatajas
   (5)1. veebruaril 2007. Komisjon kutsus huvitatuid isikuid esitama vaadeldava meetme kohta märkusi. Märkused laekusid 10 huvitatud kolmandalt isikult. Komisjon edastas need Prantsusmaale 23. märtsi 2007. aasta kirjas (viitenumber D/51341), andes Prantsusmaale võimaluse neid kommenteerida. Pärast tähtaja pikendamise taotlemist esitasid Prantsusmaa pädevad asutused oma märkused 11. mai 2007. aasta kirjas, mis registreeriti 14. mail 2007.

2.   KIRJELDUS

2.1.   Projekt Olkiluoto 3

| (22) | Soomel on praegu neli tuumareaktorit. Neist kaks kuuluvad ettevõttele Fortum ja asuvad Loviisas. Kaks ülejäänut paiknevad Olkiluotos ja kuuluvad ettevõttele TVO. |
| --- | --- |

(22)

Soomel on praegu neli tuumareaktorit. Neist kaks kuuluvad ettevõttele Fortum ja asuvad Loviisas. Kaks ülejäänut paiknevad Olkiluotos ja kuuluvad ettevõttele TVO.

| (23) | TVO on mittetulundusühing, mille eesmärk on pakkuda oma aktsionäridele elektrit omahinnaga. TVO kapital on jagatud mitmesse eri osasse, millest igaüks hõlmab ühte elektrijaama või elektrijaamade rühma. TVO kapitali ühe osa aktsia omamine annab õiguse osta sellele osale vastava elektrijaama toodangust aktsiale määratud väärtuse ulatuses elektrit omahinnaga. |
| --- | --- |

(23)

TVO on mittetulundusühing, mille eesmärk on pakkuda oma aktsionäridele elektrit omahinnaga. TVO kapital on jagatud mitmesse eri osasse, millest igaüks hõlmab ühte elektrijaama või elektrijaamade rühma. TVO kapitali ühe osa aktsia omamine annab õiguse osta sellele osale vastava elektrijaama toodangust aktsiale määratud väärtuse ulatuses elektrit omahinnaga.

| (24) | TVO aktsionärid on peamiselt energiasektori ettevõtted ning tööstussektoris tegutsevad suure elektritarbimisega ettevõtted. |
| --- | --- |

(24)

TVO aktsionärid on peamiselt energiasektori ettevõtted ning tööstussektoris tegutsevad suure elektritarbimisega ettevõtted.

| (25) | TVO, kellel juba on kaks tuumareaktorit ning osalus söe- ja tuuleelektrijaamas, ehitab Olkiluotosse praegu oma kolmandat tuumareaktorit. Reaktorit tuntakse nime all Olkiluoto 3. |
| --- | --- |

(25)

TVO, kellel juba on kaks tuumareaktorit ning osalus söe- ja tuuleelektrijaamas, ehitab Olkiluotosse praegu oma kolmandat tuumareaktorit. Reaktorit tuntakse nime all Olkiluoto 3.

| (26) | Reaktori Olkiluoto 3 ehitamise eest vastutab konsortsium, mis koosneb ettevõtetest Siemens ja AREVA NP. AREVA NP on ise ettevõtete AREVA ning Siemens tütarettevõte, kus AREVAle kuulub 66 % ning Siemensile 34 % kapitalist. Projekti elluviimiseks valis TVO konsortsiumi välja 2002. aasta septembris väljakuulutatud pakkumismenetluse raames. 15. oktoobril 2003 teatas TVO konsortsiumile AREVA NP/Siemens, et see on valitud preferred bidder’iks, mis tähendab sõna-sõnalt „eelistatud pakkuja”. Ehitusleping allkirjastati 18. detsembril 2003. Komisjonile esitatud teabe kohaselt osalesid pakkumismenetluses lisaks valitud konsortsiumile veel ettevõtted [...]. (6) |
| --- | --- |

(26)

Reaktori Olkiluoto 3 ehitamise eest vastutab konsortsium, mis koosneb ettevõtetest Siemens ja AREVA NP. AREVA NP on ise ettevõtete AREVA ning Siemens tütarettevõte, kus AREVAle kuulub 66 % ning Siemensile 34 % kapitalist. Projekti elluviimiseks valis TVO konsortsiumi välja 2002. aasta septembris väljakuulutatud pakkumismenetluse raames. 15. oktoobril 2003 teatas TVO konsortsiumile AREVA NP/Siemens, et see on valitud preferred bidder’iks, mis tähendab sõna-sõnalt „eelistatud pakkuja”. Ehitusleping allkirjastati 18. detsembril 2003. Komisjonile esitatud teabe kohaselt osalesid pakkumismenetluses lisaks valitud konsortsiumile veel ettevõtted [...]. (6)

| (27) | Olkiluoto 3 on reaktorite uue põlvkonna European Pressurised Water Reactor (veesurvereaktoriga Euroopa tuumaelektrijaam) esimene reaktor. Selle võimsus peaks olema 1 600 MW. Esialgse kava kohaselt oli ette nähtud, et reaktor käivitatakse 2009. aastal. Elektrijaama ehitamise hilinemise tõttu alustab reaktor tõenäoliselt tööd 2010. aasta lõpus või 2011. aasta alguses. |
| --- | --- |

(27)

Olkiluoto 3 on reaktorite uue põlvkonna European Pressurised Water Reactor (veesurvereaktoriga Euroopa tuumaelektrijaam) esimene reaktor. Selle võimsus peaks olema 1 600 MW. Esialgse kava kohaselt oli ette nähtud, et reaktor käivitatakse 2009. aastal. Elektrijaama ehitamise hilinemise tõttu alustab reaktor tõenäoliselt tööd 2010. aasta lõpus või 2011. aasta alguses.

2.2.   Rahastamine

| (28) | Rohkem kui kolme miljardi euro suuruse kogumaksumusega Olkiluoto 3 projekti rahastamiseks kasutab TVO mitut allikat. |
| --- | --- |

(28)

Rohkem kui kolme miljardi euro suuruse kogumaksumusega Olkiluoto 3 projekti rahastamiseks kasutab TVO mitut allikat.

| (29) | Esmalt kohustusid TVO aktsionärid suurendama TVO omakapitali nii, et see moodustaks projekti maksumusest ligikaudu [15–30] %, luues uue reaktoriga seotud tegevuste jaoks konkreetse osa. Teiseks andsid aktsionärid allutatud laenu summas, mis moodustas projekti kogumaksumusest [0–15] %. Lisaks rahalistele vahenditele, mille aktsionärid andsid investeerimislepingu allkirjastamise kuupäeval 2003. aasta detsembris, sõlmis TVO sündikaatlaenulepingu rahvusvaheliste pankadega ning rea kahepoolse laenu lepinguid. Sellest ajast alates on enamikku laenudest refinantseeritud Coface'i tagatud laenu abil (leping sõlmiti 2004. aasta märtsis), uue laenuvõimaluse abil (leping sõlmiti 2005. aasta juunis) ning uute kahepoolsete laenude abil. |
| --- | --- |

(29)

Esmalt kohustusid TVO aktsionärid suurendama TVO omakapitali nii, et see moodustaks projekti maksumusest ligikaudu [15–30] %, luues uue reaktoriga seotud tegevuste jaoks konkreetse osa. Teiseks andsid aktsionärid allutatud laenu summas, mis moodustas projekti kogumaksumusest [0–15] %. Lisaks rahalistele vahenditele, mille aktsionärid andsid investeerimislepingu allkirjastamise kuupäeval 2003. aasta detsembris, sõlmis TVO sündikaatlaenulepingu rahvusvaheliste pankadega ning rea kahepoolse laenu lepinguid. Sellest ajast alates on enamikku laenudest refinantseeritud Coface'i tagatud laenu abil (leping sõlmiti 2004. aasta märtsis), uue laenuvõimaluse abil (leping sõlmiti 2005. aasta juunis) ning uute kahepoolsete laenude abil.

2.2.1.   Laenuvõimalus

| (30) | Tegemist on 1,35 miljardi euro suuruse laenuvõimalusega (edaspidi „laenuvõimalus”). |
| --- | --- |

(30)

Tegemist on 1,35 miljardi euro suuruse laenuvõimalusega (edaspidi „laenuvõimalus”).

| (31) | Laenuvõimaluse andis TVO-le pankade sündikaat, mille volitatud juhtivkorraldajad (Mandated Lead Arrangers) olid Bayerische Landesbank, BNP Paribas, JP Morgan, Nordea ja Svenska Handelsbanken. 11. novembri 2003. aasta kirjas võtsid kõik viis volitatud juhtivkorraldajat kohustuse eraldada vajaduse korral kuni 500 miljonit eurot ehk kokku 2,5 miljardit eurot. Sündikaadi moodustamise ajal osales laenuvõimaluses teisigi panku. 17. detsembril 2003 allkirjastas laenuvõimaluse 12 panka, kes kõik osalesid ühesugustel tingimustel. |
| --- | --- |

(31)

Laenuvõimaluse andis TVO-le pankade sündikaat, mille volitatud juhtivkorraldajad (Mandated Lead Arrangers) olid Bayerische Landesbank, BNP Paribas, JP Morgan, Nordea ja Svenska Handelsbanken. 11. novembri 2003. aasta kirjas võtsid kõik viis volitatud juhtivkorraldajat kohustuse eraldada vajaduse korral kuni 500 miljonit eurot ehk kokku 2,5 miljardit eurot. Sündikaadi moodustamise ajal osales laenuvõimaluses teisigi panku. 17. detsembril 2003 allkirjastas laenuvõimaluse 12 panka, kes kõik osalesid ühesugustel tingimustel.

| (32) | 17. detsembril 2003 sõlmitud laenuvõimalus koosneb kahest osast, kehtivusajaga vastavalt viis aastat ja seitse aastat. See hõlmab EURIBORil põhinevat muutuvat intressimäära. Viieaastase laenuvõimaluse puhul on esimesel kolmel aastal intressivahe (spread) [...] baaspunkti üle EURIBORi. See tõuseb aastateks [...] [...] baaspunktini (step up). Seitsmeaastase laenuvõimaluse puhul on intressivahe esimesel kolmel aastal [...] baaspunkti, ning seejärel tõuseb see aastateks [...][...] baaspunktini ning aastateks [...][...] baaspunktini. Laenul ei ole riiklikku tagatist. |
| --- | --- |

(32)

17. detsembril 2003 sõlmitud laenuvõimalus koosneb kahest osast, kehtivusajaga vastavalt viis aastat ja seitse aastat. See hõlmab EURIBORil põhinevat muutuvat intressimäära. Viieaastase laenuvõimaluse puhul on esimesel kolmel aastal intressivahe (spread) [...] baaspunkti üle EURIBORi. See tõuseb aastateks [...] [...] baaspunktini (step up). Seitsmeaastase laenuvõimaluse puhul on intressivahe esimesel kolmel aastal [...] baaspunkti, ning seejärel tõuseb see aastateks [...][...] baaspunktini ning aastateks [...][...] baaspunktini. Laenul ei ole riiklikku tagatist.

| (33) | TVO ja pankade vahel 17. detsembril 2003 allkirjastatud leping hõlmas esialgu 1,95 miljardi euro suurust kogusummat. 2004. aasta märtsis vähendati summat 1,35 miljardile eurole, kuna Coface andis TVO-le punktis 2.2.2. kirjeldatud laenutagatise. |
| --- | --- |

(33)

TVO ja pankade vahel 17. detsembril 2003 allkirjastatud leping hõlmas esialgu 1,95 miljardi euro suurust kogusummat. 2004. aasta märtsis vähendati summat 1,35 miljardile eurole, kuna Coface andis TVO-le punktis 2.2.2. kirjeldatud laenutagatise.

| (34) | Juunis 2005 sõlmis TVO muudele rahastamisvahenditele täiendavalt 1,6 miljardi euro suuruse uue laenuvõimaluse, kasutades sel viisil ära soodsamaid turutingimusi. Selle seitsmeaastase laenuvõimaluse puhul on TVO makstav intressivahe keskmiselt [...] baaspunkti üle EURIBORI. Kuna TVO on katnud projektiga Olkiluoto 3 seotud esimesed kulud käesolevas punktis kirjeldatud rahastamisallikast ning eelkõige oma aktsionäride eraldatud vahenditest, ei ole ettevõte pidanud 2003. aasta detsembris sõlmitud laenuvõimalust kunagi kasutama ning on lepingu tühistanud. |
| --- | --- |

(34)

Juunis 2005 sõlmis TVO muudele rahastamisvahenditele täiendavalt 1,6 miljardi euro suuruse uue laenuvõimaluse, kasutades sel viisil ära soodsamaid turutingimusi. Selle seitsmeaastase laenuvõimaluse puhul on TVO makstav intressivahe keskmiselt [...] baaspunkti üle EURIBORI. Kuna TVO on katnud projektiga Olkiluoto 3 seotud esimesed kulud käesolevas punktis kirjeldatud rahastamisallikast ning eelkõige oma aktsionäride eraldatud vahenditest, ei ole ettevõte pidanud 2003. aasta detsembris sõlmitud laenuvõimalust kunagi kasutama ning on lepingu tühistanud.

| (35) | 11. juunil 2004 andis komisjon kooskõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 43 positiivse arvamuse, milles märgiti kokkuvõtlikult, et vaatlusalune tööstusprojekt aitab parandada energia varustuskindlust ja mitmekesisust nii piirkondlikul kui Euroopa tasandil ning et investeeringud vastavad igati Euratomi asutamislepingu eesmärkidele. |
| --- | --- |

(35)

11. juunil 2004 andis komisjon kooskõlas Euratomi asutamislepingu artikliga 43 positiivse arvamuse, milles märgiti kokkuvõtlikult, et vaatlusalune tööstusprojekt aitab parandada energia varustuskindlust ja mitmekesisust nii piirkondlikul kui Euroopa tasandil ning et investeeringud vastavad igati Euratomi asutamislepingu eesmärkidele.

2.2.2.   Coface'i tagatud laen

| (36) | Tegemist on 570 miljoni euro suuruse laenuvõimalusega (edaspidi „tagatud laen”, kus sõna „laen” kasutatakse selleks, et vältida segiajamist punktis 2.2.1 osutatud laenuvõimalusega), mille on andnud põhjenduses 31 osutatud samad volitatud juhtivkorraldajad, välja arvatud pank [...]. |
| --- | --- |

(36)

Tegemist on 570 miljoni euro suuruse laenuvõimalusega (edaspidi „tagatud laen”, kus sõna „laen” kasutatakse selleks, et vältida segiajamist punktis 2.2.1 osutatud laenuvõimalusega), mille on andnud põhjenduses 31 osutatud samad volitatud juhtivkorraldajad, välja arvatud pank [...].

| (37) | TVO võtab laenu põhisumma järg-järgult välja 5 aasta jooksul, kusjuures järjestikku laenatud summad vastavad TVO maksekohustustele AREVA NP ees. Laenuvõtja tagastab laenu kaks korda aastas tehtavate kindlasummaliste põhiosa maksetena. Tagasimaksmine algab kuus kuud pärast laenuandja viimase väljamakse tegemist ning kestab 12 aastat. Laenu keskmine kestus on Prantsusmaa pädevate asutuste arvutuste kohaselt 8,92 aastat. |
| --- | --- |

(37)

TVO võtab laenu põhisumma järg-järgult välja 5 aasta jooksul, kusjuures järjestikku laenatud summad vastavad TVO maksekohustustele AREVA NP ees. Laenuvõtja tagastab laenu kaks korda aastas tehtavate kindlasummaliste põhiosa maksetena. Tagasimaksmine algab kuus kuud pärast laenuandja viimase väljamakse tegemist ning kestab 12 aastat. Laenu keskmine kestus on Prantsusmaa pädevate asutuste arvutuste kohaselt 8,92 aastat.

| (38) | Pankadele makstav intressimäär on muutuv ja seotud EURIBORiga. Pankade laenult teenitav intressivahe on [...] baaspunkti üle nimetatud näitaja. |
| --- | --- |

(38)

Pankadele makstav intressimäär on muutuv ja seotud EURIBORiga. Pankade laenult teenitav intressivahe on [...] baaspunkti üle nimetatud näitaja.

| (39) | Prantsuse riigi ekspordilaenude kindlustaja Coface on andnud laenule tagatise. Kindlustuslepingu on sõlminud pangad, kes on seega kindlustatud pooled. Sel viisil tagab Coface 95 % laenusummast. Kõnealuse kindlustuse eest nõuab Coface igalt väljamakselt [2,5–3,5] % suurust tasu, mis teeb Coface'ile makstavate tasude kogusummaks [14,25–19,95] miljonit eurot. Asjaomast tasu nõutakse pankadelt, kes nõuavad selle lisaks põhjenduses 38 osutatud intressimäärale omakorda sisse TVO-lt. |
| --- | --- |

(39)

Prantsuse riigi ekspordilaenude kindlustaja Coface on andnud laenule tagatise. Kindlustuslepingu on sõlminud pangad, kes on seega kindlustatud pooled. Sel viisil tagab Coface 95 % laenusummast. Kõnealuse kindlustuse eest nõuab Coface igalt väljamakselt [2,5–3,5] % suurust tasu, mis teeb Coface'ile makstavate tasude kogusummaks [14,25–19,95] miljonit eurot. Asjaomast tasu nõutakse pankadelt, kes nõuavad selle lisaks põhjenduses 38 osutatud intressimäärale omakorda sisse TVO-lt.

| (40) | Käesoleva tagatise andmise otsuse eest vastutav väliskaubanduslike tagatiste ja krediidi komisjon esitas positiivse otsuse 17. novembril 2003. 1. detsembril 2003 andis Coface lubaduse võtta tagatiskohustus. Leping tagatud laenu kohta sõlmiti 25. märtsil 2004. |
| --- | --- |

(40)

Käesoleva tagatise andmise otsuse eest vastutav väliskaubanduslike tagatiste ja krediidi komisjon esitas positiivse otsuse 17. novembril 2003. 1. detsembril 2003 andis Coface lubaduse võtta tagatiskohustus. Leping tagatud laenu kohta sõlmiti 25. märtsil 2004.

| (41) | 20. novembril 2003 teavitas Prantsusmaa tagatisest kokkuleppe (OECD kokkulepe riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste kohta, edaspidi „OECD kokkulepe”) osalisi. Tuleks märkida, et kõnealusele tehingule ei esitanud vastuväiteid ükski OECD kokkuleppe osaline. |
| --- | --- |

(41)

20. novembril 2003 teavitas Prantsusmaa tagatisest kokkuleppe (OECD kokkulepe riiklikult toetatavate ekspordikrediitide suuniste kohta, edaspidi „OECD kokkulepe”) osalisi. Tuleks märkida, et kõnealusele tehingule ei esitanud vastuväiteid ükski OECD kokkuleppe osaline.

2.2.3.   Kahepoolsed laenud

| (42) | Lisaks laenuvõimalusele sõlmis TVO investeerimisotsuse ajal mitmeid kahepoolse laenu lepinguid mitme finantsasutusega kokku summas [...] miljonit eurot. Üks selline kahepoolse laenu leping sõlmiti AB Svensk Exportkreditiga summas 100 miljonit eurot (vt otsust juhtumi NN 62/B/2006 kohta). |
| --- | --- |

(42)

Lisaks laenuvõimalusele sõlmis TVO investeerimisotsuse ajal mitmeid kahepoolse laenu lepinguid mitme finantsasutusega kokku summas [...] miljonit eurot. Üks selline kahepoolse laenu leping sõlmiti AB Svensk Exportkreditiga summas 100 miljonit eurot (vt otsust juhtumi NN 62/B/2006 kohta).

2.2.4.   Rahastamiskava ja sündmuste ajalise järjestuse kokkuvõte

| (43) | Alljärgnevas tabelis on toodud välja projekti Olkiluoto 3 rahaliste vahendite jaotus seisuga 25. märts 2004.
  Tabel 1
  Projekti Olkiluoto 3 rahaliste vahendite jaotus (25.3.2004)







  Rahastamisallikas | Summa (eurodes) | Osakaal projekti maksumusest |
| --- | --- | --- | --- |
| TVO kapitali suurendamine | [...] miljonit | [15–30] % |
| Aktsionäride allutatud laen | [...] miljonit | [0–15] % |
| Laenuvõimalus | 1,35 miljardit | ligikaudu 42 % |
| Coface'i tagatud laen | 570 miljonit | ligikaudu 18 % |
| Kahepoolsed laenud | [...] miljonit | [15–30] % |
| Kokku | > 3 miljardit | 100 % |

(43)

Alljärgnevas tabelis on toodud välja projekti Olkiluoto 3 rahaliste vahendite jaotus seisuga 25. märts 2004.

Tabel 1

Projekti Olkiluoto 3 rahaliste vahendite jaotus (25.3.2004)

Rahastamisallikas

Summa (eurodes)

Osakaal projekti maksumusest

TVO kapitali suurendamine

[...] miljonit

[15–30] %

Aktsionäride allutatud laen

[...] miljonit

[0–15] %

Laenuvõimalus

1,35 miljardit

ligikaudu 42 %

Coface'i tagatud laen

570 miljonit

ligikaudu 18 %

Kahepoolsed laenud

[...] miljonit

[15–30] %

Kokku

> 3 miljardit

100 %

| (44) | Alljärgnevas tabelis on toodud välja sündmuste ajaline järjestus.
  Tabel 2
  Ajakava (peamised etapid 2002–2004)






  Tähtaeg | Sündmus |
| --- | --- | --- |
| Enne septembrit 2002 | TVO valib elektrijaama reaktoritüübi (vastavate lubade taotlemine) |
| September 2002 | Pakkumismenetluse käivitamine (hankedokumentides sisalduvad pakkumuste hindamiskriteeriumid ei hõlma pakkujapoolset rahastamist) |
| Märts 2003 | TVO-le on laekunud pakkumused ja algab hindamismenetlus |
| Mai–juuni 2003 | Pakkumuste hindamismenetlusega paralleelselt ning sellest sõltumatult palub TVO pakkujatel esitada teavet seoses võimalusega kasutada alternatiivse rahastamisallikana ekspordikrediiti |
| August–september 2003 | TVO kuulutab välja pakkumismenetluse pankadele 2,5 miljardi euro suuruse sündikaatlaenu võtmiseks |
| 15. oktoober 2003 | TVO valib konsortsiumi AREVA NP/Siemens „eelistatud pakkujaks” |
| 11. november 2003 | Viis panka võtavad kohustuse anda kuni 2,5 miljardit eurot |
| 1. detsember 2003 | Pärast väliskaubanduse tagatiste ja krediidi komisjoni positiivset otsust 17. novembril 2003 annab Coface AREVA NP-le tagatislubaduse ekspordikrediidile summas 570 miljonit eurot |
| 17. detsember 2003 | Allkirjastatakse sündikaatlaen (ilma Coface'i tagatiseta) summas 1,95 miljardit eurot, mis võimaldab katta kogu rahastamisvajaduse koos aktsionäride panuse ja kahepoolsete laenudega |
| 18. detsember 2003 | TVO ja konsortsium AREVA NP/Siemens allkirjastavad ärilepingu tuumaelektrijaama ehitamiseks |
| 2003. aasta detsembri lõpp – jaanuar 2004 | TVO algatab ekspordikrediidi tingimuste üle arutelu pankadega |
| 4. veebruar 2004 | TVO ja pangad määravad kindlaks ekspordikrediidi tingimused (eelkõige määratakse kindlaks intressivahe) |
| 25. märts 2004 | Coface allkirjastab tagatud laenu summas 570 miljonit eurot, misjärel vähendatakse sündikaatlaenu 1,35 miljardi eurole |

(44)

Alljärgnevas tabelis on toodud välja sündmuste ajaline järjestus.

Tabel 2

Ajakava (peamised etapid 2002–2004)

Tähtaeg

Sündmus

Enne septembrit 2002

TVO valib elektrijaama reaktoritüübi (vastavate lubade taotlemine)

September 2002

Pakkumismenetluse käivitamine (hankedokumentides sisalduvad pakkumuste hindamiskriteeriumid ei hõlma pakkujapoolset rahastamist)

Märts 2003

TVO-le on laekunud pakkumused ja algab hindamismenetlus

Mai–juuni 2003

Pakkumuste hindamismenetlusega paralleelselt ning sellest sõltumatult palub TVO pakkujatel esitada teavet seoses võimalusega kasutada alternatiivse rahastamisallikana ekspordikrediiti

August–september 2003

TVO kuulutab välja pakkumismenetluse pankadele 2,5 miljardi euro suuruse sündikaatlaenu võtmiseks

15. oktoober 2003

TVO valib konsortsiumi AREVA NP/Siemens „eelistatud pakkujaks”

11. november 2003

Viis panka võtavad kohustuse anda kuni 2,5 miljardit eurot

1. detsember 2003

Pärast väliskaubanduse tagatiste ja krediidi komisjoni positiivset otsust 17. novembril 2003 annab Coface AREVA NP-le tagatislubaduse ekspordikrediidile summas 570 miljonit eurot

17. detsember 2003

Allkirjastatakse sündikaatlaen (ilma Coface'i tagatiseta) summas 1,95 miljardit eurot, mis võimaldab katta kogu rahastamisvajaduse koos aktsionäride panuse ja kahepoolsete laenudega

18. detsember 2003

TVO ja konsortsium AREVA NP/Siemens allkirjastavad ärilepingu tuumaelektrijaama ehitamiseks

2003. aasta detsembri lõpp – jaanuar 2004

TVO algatab ekspordikrediidi tingimuste üle arutelu pankadega

4. veebruar 2004

TVO ja pangad määravad kindlaks ekspordikrediidi tingimused (eelkõige määratakse kindlaks intressivahe)

25. märts 2004

Coface allkirjastab tagatud laenu summas 570 miljonit eurot, misjärel vähendatakse sündikaatlaenu 1,35 miljardi eurole

3.   MENETLUSE ALGATAMISE PÕHJUSED

| (45) | Oma 24. oktoobri 2006. aasta otsuses analüüsib komisjon kõigepealt, kas meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Otsuses uuritakse seepärast üksikasjalikult eelise olemasolu. Komisjon märgib, et Coface'i taotletud [2,5–3,5] % suurust kindlustusmakset ei saa otse võrrelda turukursiga, arvestades, et ükski kindlustaja ei paku sellist liiki finantstoodet. Võttes aga arvesse, et riiklik tagatis hõlmab laenu, näib olevat võimalik võrrelda tagatud laenu üldmaksumust (makstud intresside ja tagatistasu summana) sellega, mida laenuvõtja oleks pidanud kandma riikliku tagatise puudumisel. Võrreldes tagatud laenu üldmaksumust punktis 2.2.1 kirjeldatud krediidivõimaluse maksumusega, mida käsitletakse turukursina, teeb komisjon esialgse järelduse, et tagatud laenu finantskulud ei ole väiksemad kui kulud, mis laenuvõtja oleks kandnud taolise laenutagatise puudumisel. Seetõttu tundub, et TVO-l ei ole eelist. Komisjon märgib siiski, et esialgne järeldus põhineb teatavatel oletustel. Seega ei saa komisjon praeguses järgus välistada võimalust, et meede kujutab endast abi, mistõttu otsustas komisjon anda Prantsusmaale ja huvitatud pooltele võimaluse kommenteerida kasutatud meetodit ning oletusi, millel põhineb komisjoni analüüs eelise olemasolu kohta. |
| --- | --- |

(45)

Oma 24. oktoobri 2006. aasta otsuses analüüsib komisjon kõigepealt, kas meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Otsuses uuritakse seepärast üksikasjalikult eelise olemasolu. Komisjon märgib, et Coface'i taotletud [2,5–3,5] % suurust kindlustusmakset ei saa otse võrrelda turukursiga, arvestades, et ükski kindlustaja ei paku sellist liiki finantstoodet. Võttes aga arvesse, et riiklik tagatis hõlmab laenu, näib olevat võimalik võrrelda tagatud laenu üldmaksumust (makstud intresside ja tagatistasu summana) sellega, mida laenuvõtja oleks pidanud kandma riikliku tagatise puudumisel. Võrreldes tagatud laenu üldmaksumust punktis 2.2.1 kirjeldatud krediidivõimaluse maksumusega, mida käsitletakse turukursina, teeb komisjon esialgse järelduse, et tagatud laenu finantskulud ei ole väiksemad kui kulud, mis laenuvõtja oleks kandnud taolise laenutagatise puudumisel. Seetõttu tundub, et TVO-l ei ole eelist. Komisjon märgib siiski, et esialgne järeldus põhineb teatavatel oletustel. Seega ei saa komisjon praeguses järgus välistada võimalust, et meede kujutab endast abi, mistõttu otsustas komisjon anda Prantsusmaale ja huvitatud pooltele võimaluse kommenteerida kasutatud meetodit ning oletusi, millel põhineb komisjoni analüüs eelise olemasolu kohta.

| (46) | Võimaliku abi ühisturuga kokkusobivuse suhtes märgib komisjon, et teatavad üksikasjad räägivad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kokkusobivuse poolt, teatavad üksikasjad aga selle vastu. Võimaliku abi kokkusobivust ühisturuga ei saa seega enne olukorraga põhjalikult tutvumist eeldada. |
| --- | --- |

(46)

Võimaliku abi ühisturuga kokkusobivuse suhtes märgib komisjon, et teatavad üksikasjad räägivad EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel kokkusobivuse poolt, teatavad üksikasjad aga selle vastu. Võimaliku abi kokkusobivust ühisturuga ei saa seega enne olukorraga põhjalikult tutvumist eeldada.

| (47) | Kuna ei saa välistada, et meede kujutab endast abi, ning kuna juhul, kui meede on abi, ei ole kindel selle kokkusobivus ühisturuga, otsustas komisjon algatada avaliku uurimismenetluse. |
| --- | --- |

(47)

Kuna ei saa välistada, et meede kujutab endast abi, ning kuna juhul, kui meede on abi, ei ole kindel selle kokkusobivus ühisturuga, otsustas komisjon algatada avaliku uurimismenetluse.

4.   HUVITATUD ISIKUTE MÄRKUSED

| (48) | 2. jaanuari 2007. aasta kirjas edastas TVO komisjonile oma märkused. TVO väidab, et menetluse algatamise otsus sisaldas arvukalt faktilisi vigu ning tegi ettepaneku need parandada. Samuti väidab TVO, et osa komisjoni hinnangutest põhineb üksnes teataval hulgal hüpoteetilistel oletustel ja on spekulatiivsed. Eelise olemasolu suhtes ühineb TVO komisjoni esialgse analüüsiga, märkides, et Coface'i tagatud laen oli kallim kui laenuvõimalus ja muud tookord kättesaadavad rahastamisallikad. TVO valis siiski tagatud laenu, kuna see oli pikema tähtajaga ning vähendas pankadelt laenatud summat, tänu millele sai jätta laenamata summad varuks edaspidiseks rahastamisvajaduseks. (7) TVO hinnangul peaks komisjon seega järeldama, et tagatis ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. |
| --- | --- |

(48)

2. jaanuari 2007. aasta kirjas edastas TVO komisjonile oma märkused. TVO väidab, et menetluse algatamise otsus sisaldas arvukalt faktilisi vigu ning tegi ettepaneku need parandada. Samuti väidab TVO, et osa komisjoni hinnangutest põhineb üksnes teataval hulgal hüpoteetilistel oletustel ja on spekulatiivsed. Eelise olemasolu suhtes ühineb TVO komisjoni esialgse analüüsiga, märkides, et Coface'i tagatud laen oli kallim kui laenuvõimalus ja muud tookord kättesaadavad rahastamisallikad. TVO valis siiski tagatud laenu, kuna see oli pikema tähtajaga ning vähendas pankadelt laenatud summat, tänu millele sai jätta laenamata summad varuks edaspidiseks rahastamisvajaduseks. (7) TVO hinnangul peaks komisjon seega järeldama, et tagatis ei ole riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses.

| (49) | 1. märtsi 2007. aasta kirjas edastas oma märkused Greenpeace, kes oli käesoleva menetluse põhjustanud esimene kaebuse esitaja (vt käesoleva otsuse 1. jagu). Greenpeace tuletab meelde, et ekspordiabi on olnud ühenduse piires alati keelatud, ning on seepärast seisukohal, et ühendus peaks kõnealuse meetme suhtes tegema negatiivse otsuse ja abi tuleks tagasi nõuda. Greenpeace'i kiri ei sisalda ühtegi märkust eelise olemasolu käsitleva esialgse analüüsi kohta, mida sisaldab menetluse algatamise otsus. |
| --- | --- |

(49)

1. märtsi 2007. aasta kirjas edastas oma märkused Greenpeace, kes oli käesoleva menetluse põhjustanud esimene kaebuse esitaja (vt käesoleva otsuse 1. jagu). Greenpeace tuletab meelde, et ekspordiabi on olnud ühenduse piires alati keelatud, ning on seepärast seisukohal, et ühendus peaks kõnealuse meetme suhtes tegema negatiivse otsuse ja abi tuleks tagasi nõuda. Greenpeace'i kiri ei sisalda ühtegi märkust eelise olemasolu käsitleva esialgse analüüsi kohta, mida sisaldab menetluse algatamise otsus.

| (50) | Ka EREF, kes oli käesoleva menetluse põhjustanud teine kaebuse esitaja (vt käesoleva otsuse 1. jagu) esitas oma märkused 1. märtsil 2007 saadetud kirjas. EREFi arvates on ilmne, et ekspordigarantii andmine ühendusesisese kaubanduse raames on ebaseaduslik riigiabi. EREF viitab oma 18. novembri 2005. aasta kirjas esitatud põhjendustele ning palub lisada nimetatud kiri käesoleva menetluse toimikule. |
| --- | --- |

(50)

Ka EREF, kes oli käesoleva menetluse põhjustanud teine kaebuse esitaja (vt käesoleva otsuse 1. jagu) esitas oma märkused 1. märtsil 2007 saadetud kirjas. EREFi arvates on ilmne, et ekspordigarantii andmine ühendusesisese kaubanduse raames on ebaseaduslik riigiabi. EREF viitab oma 18. novembri 2005. aasta kirjas esitatud põhjendustele ning palub lisada nimetatud kiri käesoleva menetluse toimikule.

| (51) | EREFi arvates on Coface'i sekkumine projekti rahastamisse oluline tõuketegur erapankadele projekti rahastamises osalemiseks. Ühenduse hinnangul vähendab Coface'i tagatis projekti rahastamises osalenud pankade riske ning samuti kõnealuseks laenuks tagatud pankade omavahendeid. Kuna tagatis vähendas pankade riske, veenis see neid andma TVO-le madalama intressiga laenu. EREFi arvates suurendas see tagatisest tulenevat eelist veelgi. Ühenduse hinnangul võiks juhul, kui Coface oma tagatise tagasi võtaks, projekti rahastamisstruktuur kokku variseda. EREF palub komisjonil uurida kõiki pooltevahelisi lepingulisi suhteid ning läbirääkimisprotsessi, mille tulemusel vaadeldavad lepingud sõlmiti. |
| --- | --- |

(51)

EREFi arvates on Coface'i sekkumine projekti rahastamisse oluline tõuketegur erapankadele projekti rahastamises osalemiseks. Ühenduse hinnangul vähendab Coface'i tagatis projekti rahastamises osalenud pankade riske ning samuti kõnealuseks laenuks tagatud pankade omavahendeid. Kuna tagatis vähendas pankade riske, veenis see neid andma TVO-le madalama intressiga laenu. EREFi arvates suurendas see tagatisest tulenevat eelist veelgi. Ühenduse hinnangul võiks juhul, kui Coface oma tagatise tagasi võtaks, projekti rahastamisstruktuur kokku variseda. EREF palub komisjonil uurida kõiki pooltevahelisi lepingulisi suhteid ning läbirääkimisprotsessi, mille tulemusel vaadeldavad lepingud sõlmiti.

| (52) | Välja arvatud põhjenduses 51 kokkuvõetud üldine mõttekäik, ei sisalda EREFi kiri ühtegi märkust eelise olemasolu käsitleva esialgse analüüsi kohta, mida sisaldab menetluse algatamise otsus. |
| --- | --- |

(52)

Välja arvatud põhjenduses 51 kokkuvõetud üldine mõttekäik, ei sisalda EREFi kiri ühtegi märkust eelise olemasolu käsitleva esialgse analüüsi kohta, mida sisaldab menetluse algatamise otsus.

| (53) | Lisaks põhjendustes 48, 49 ja 50 osutatud kolmele märkuseid sisaldavale kirjale sai komisjon märkusi kuuelt liikmesriigilt (Madalmaad, Rootsi, Soome, Tšehhi Vabariik, Austria ja Saksamaa) ning nõukogu ekspordilaenu töörühma eesistujalt. (8) Nimetatud liikmesriigid ei esita märkusi juhtumi eripära kohta, vaid heidavad komisjonile ette EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamist ekspordikrediidi kohta, ning seda, et komisjon ei välistanud, et selline meede on ühisturuga kokkusobimatu riigiabi. Kõnealuste liikmesriikide hinnangul reguleeritakse ekspordikrediiti OECD kokkuleppega, mis on ühenduse õigusesse inkorporeeritud. Algatades ekspordikrediidi suhtes EÜ asutamislepingu artikliga 88 ettenähtud riigiabi menetluse, loob komisjon suure õiguskindlusetuse ning ohustab nõrgestada Euroopa eksportijate positsiooni nende välismaiste konkurentidega võrreldes. |
| --- | --- |

(53)

Lisaks põhjendustes 48, 49 ja 50 osutatud kolmele märkuseid sisaldavale kirjale sai komisjon märkusi kuuelt liikmesriigilt (Madalmaad, Rootsi, Soome, Tšehhi Vabariik, Austria ja Saksamaa) ning nõukogu ekspordilaenu töörühma eesistujalt. (8) Nimetatud liikmesriigid ei esita märkusi juhtumi eripära kohta, vaid heidavad komisjonile ette EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetluse algatamist ekspordikrediidi kohta, ning seda, et komisjon ei välistanud, et selline meede on ühisturuga kokkusobimatu riigiabi. Kõnealuste liikmesriikide hinnangul reguleeritakse ekspordikrediiti OECD kokkuleppega, mis on ühenduse õigusesse inkorporeeritud. Algatades ekspordikrediidi suhtes EÜ asutamislepingu artikliga 88 ettenähtud riigiabi menetluse, loob komisjon suure õiguskindlusetuse ning ohustab nõrgestada Euroopa eksportijate positsiooni nende välismaiste konkurentidega võrreldes.

5.   PRANTSUSMAA MÄRKUSED

| (54) | Prantsusmaa pädevad asutused tuletavad oma märkustes esmalt meelde projekti põhilisi omadusi ja etappe, eelkõige seoses selle rahastamise ja pakkumismenetluse korraldusega. |
| --- | --- |

(54)

Prantsusmaa pädevad asutused tuletavad oma märkustes esmalt meelde projekti põhilisi omadusi ja etappe, eelkõige seoses selle rahastamise ja pakkumismenetluse korraldusega.

| (55) | Kõnealuse meetme hindamise suhtes on Prantsusmaa pädevad asutused endiselt seisukohal, et meedet ei saa käsitleda abina. Eelkõige toetavad nad seisukohta, et meede ei anna eelist. Prantsuse pädevate asutuste kohaselt anti Coface'i tagatis turutingimustel. Prantsusmaa pädevad asutused kommenteerivad komisjoni valitud meetodit menetluse algatamise otsuse tegemisel. Nad on seisukohal, et tegemist on meetodiga, mida kasutavad sageli pangad, ning leiavad, et see võimaldab järeldada, et tagatistasu on turukursiga vastavuses. Prantsusmaa pädevad asutused märgivad, et kõnealust meetodit võib olla kasulik täiendada ja kontrollida terviklikuma, finantsvara väärtuse määramise meetodi kasutamisega, mida nad nimetavad krediidiväärtuse võrdlemise meetodiks. Oma väljapakutud teise meetodi põhjal järeldavad Prantsusmaa pädevad asutused, et pank oleks omistanud tagatud laenule kõrgema väärtuse kui laenuvõimalusele, see tähendab et nad oleks pidanud seda tulusamaks. Sellest tulenevalt ei anna Coface'i tagatud laen rahastamiskulude vähenemise näol eelist ühelegi projekti osalisele. Prantsusmaa pädevad asutused märgivad ka, et kõnealust meedet ei saa käsitleda riigiabina, kuna see ei mõjuta liikmesriikide vahelist konkurentsi ega kaubandust. |
| --- | --- |

(55)

Kõnealuse meetme hindamise suhtes on Prantsusmaa pädevad asutused endiselt seisukohal, et meedet ei saa käsitleda abina. Eelkõige toetavad nad seisukohta, et meede ei anna eelist. Prantsuse pädevate asutuste kohaselt anti Coface'i tagatis turutingimustel. Prantsusmaa pädevad asutused kommenteerivad komisjoni valitud meetodit menetluse algatamise otsuse tegemisel. Nad on seisukohal, et tegemist on meetodiga, mida kasutavad sageli pangad, ning leiavad, et see võimaldab järeldada, et tagatistasu on turukursiga vastavuses. Prantsusmaa pädevad asutused märgivad, et kõnealust meetodit võib olla kasulik täiendada ja kontrollida terviklikuma, finantsvara väärtuse määramise meetodi kasutamisega, mida nad nimetavad krediidiväärtuse võrdlemise meetodiks. Oma väljapakutud teise meetodi põhjal järeldavad Prantsusmaa pädevad asutused, et pank oleks omistanud tagatud laenule kõrgema väärtuse kui laenuvõimalusele, see tähendab et nad oleks pidanud seda tulusamaks. Sellest tulenevalt ei anna Coface'i tagatud laen rahastamiskulude vähenemise näol eelist ühelegi projekti osalisele. Prantsusmaa pädevad asutused märgivad ka, et kõnealust meedet ei saa käsitleda riigiabina, kuna see ei mõjuta liikmesriikide vahelist konkurentsi ega kaubandust.

| (56) | Ka on Prantsusmaa seisukohal, et kui meedet käsitletaksegi riigiabina, oleks see ühisturuga kokkusobiv. Esiteks oleks see ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kuna abi puhul oleks järgitud õiguspärast eesmärki ning see ei mõjuta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Teiseks oleks see ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel. |
| --- | --- |

(56)

Ka on Prantsusmaa seisukohal, et kui meedet käsitletaksegi riigiabina, oleks see ühisturuga kokkusobiv. Esiteks oleks see ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel, kuna abi puhul oleks järgitud õiguspärast eesmärki ning see ei mõjuta kaubandustingimusi määral, mis oleks vastuolus ühiste huvidega. Teiseks oleks see ühisturuga kokkusobiv EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel.

| (57) | Lõpetuseks osutab Prantsusmaa kõrvalise märkusena abi tagasinõudmist takistavatele mitmesugustele asjaoludele. Sellega seoses osutab ta õiguspärase ootuse põhimõttele. Prantsusmaa arvates on komisjon tavaliselt keskpika või pikaajalise ekspordikrediidi valdkonnas passiivne. Lisaks on kõnealune meede kokkusobiv OECD kokkuleppega. Sellega seoses on Prantsusmaa analüüs sarnane põhjenduses 53 osutatud teiste liikmesriikide esitatud märkustega. |
| --- | --- |

(57)

Lõpetuseks osutab Prantsusmaa kõrvalise märkusena abi tagasinõudmist takistavatele mitmesugustele asjaoludele. Sellega seoses osutab ta õiguspärase ootuse põhimõttele. Prantsusmaa arvates on komisjon tavaliselt keskpika või pikaajalise ekspordikrediidi valdkonnas passiivne. Lisaks on kõnealune meede kokkusobiv OECD kokkuleppega. Sellega seoses on Prantsusmaa analüüs sarnane põhjenduses 53 osutatud teiste liikmesriikide esitatud märkustega.

6.   MEETME HINDAMINE

| (58) | Prantsusmaa poolt 2004. aasta märtsis rakendatud meetme hindamiseks peab komisjon esmalt selgitama, kas see on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sel eesmärgil uurib komisjon, kas ekspordikrediit või sellise krediidiga seotud tagatis, eelkõige kui see on seotud liikmesriikide vahelise tehinguga, on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. OECD kokkulepe ei välista automaatselt, et selline meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (9) |
| --- | --- |

(58)

Prantsusmaa poolt 2004. aasta märtsis rakendatud meetme hindamiseks peab komisjon esmalt selgitama, kas see on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. Sel eesmärgil uurib komisjon, kas ekspordikrediit või sellise krediidiga seotud tagatis, eelkõige kui see on seotud liikmesriikide vahelise tehinguga, on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. OECD kokkulepe ei välista automaatselt, et selline meede on riigiabi EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses. (9)

| (59) | Komisjon märgib oma menetluse algatamise otsuses, et esialgse analüüsi põhjal ei tundu meede olevat abi, eelkõige kuna see ei tundu andvat eelist saajale. Seetõttu tuleks kontrollida, kas on uusi asjaolusid, mis seaksid esialgse analüüsi kahtluse alla. |
| --- | --- |

(59)

Komisjon märgib oma menetluse algatamise otsuses, et esialgse analüüsi põhjal ei tundu meede olevat abi, eelkõige kuna see ei tundu andvat eelist saajale. Seetõttu tuleks kontrollida, kas on uusi asjaolusid, mis seaksid esialgse analüüsi kahtluse alla.

6.1.   Riigiabiks liigitamine: eelise olemasolu

6.1.1.   Sissejuhatus

| (60) | Oma menetluse algatamise otsuses märgib komisjon, et asjaomane meede on pankade poolt TVO-le antud laenuga seotud tagatis. Nimetatud otsuses välistas komisjon oletuse, et käesolev juhtum sisaldab eelist pankade jaoks. Komisjonile käesoleva menetluse raames märkusi esitanud pooled ei ole seadnud nimetatud hinnangut kahtluse alla. Käesolevas otsuses piirdub komisjon seega kontrollimisega, kas on olemas eelis laenuvõtja TVO ja talle teenust osutava AREVA NP kasuks. Viimase ettevõtte suhtes märgiti menetluse algatamise otsuses, et selles etapis ei ole välistatud, et Prantsusmaa andis tagatise TVO-le tingimusel, et leping sõlmitakse AREVA NP-ga. Sellisel juhul andis Prantsusmaa eelise TVO-le tingimusel, et teenuse osutajaks valitakse AREVA NP. Sel juhul saaks abimeetmest kasu ka AREVA NP. Järelikult on AREVA NP jaoks eelise olemasolu eeltingimuseks TVO jaoks eelise olemasolu. Käesolevas otsuses kontrollib komisjon seepärast esmalt, kas TVO jaoks on eelis olemas. |
| --- | --- |

(60)

Oma menetluse algatamise otsuses märgib komisjon, et asjaomane meede on pankade poolt TVO-le antud laenuga seotud tagatis. Nimetatud otsuses välistas komisjon oletuse, et käesolev juhtum sisaldab eelist pankade jaoks. Komisjonile käesoleva menetluse raames märkusi esitanud pooled ei ole seadnud nimetatud hinnangut kahtluse alla. Käesolevas otsuses piirdub komisjon seega kontrollimisega, kas on olemas eelis laenuvõtja TVO ja talle teenust osutava AREVA NP kasuks. Viimase ettevõtte suhtes märgiti menetluse algatamise otsuses, et selles etapis ei ole välistatud, et Prantsusmaa andis tagatise TVO-le tingimusel, et leping sõlmitakse AREVA NP-ga. Sellisel juhul andis Prantsusmaa eelise TVO-le tingimusel, et teenuse osutajaks valitakse AREVA NP. Sel juhul saaks abimeetmest kasu ka AREVA NP. Järelikult on AREVA NP jaoks eelise olemasolu eeltingimuseks TVO jaoks eelise olemasolu. Käesolevas otsuses kontrollib komisjon seepärast esmalt, kas TVO jaoks on eelis olemas.

| (61) | Eelis, mida selline laenuvõtja nagu TVO võiks laenu riiklikust tagatisest saada, on rahastamiskulude vähenemine. Seetõttu tuleks määrata kindlaks, kas riiklik tagatis annab laenuvõtjale eelise või mitte ning määrata kindlaks, milliseid rahastamiskulusid oleks laenuvõtja pidanud kandma, kui ta oleks kasutanud pangalaenude turgu ilma riikliku sekkumiseta, ning võrrelda summat seejärel pärast riiklikku sekkumist kantud kuluga. Tuleks samuti märkida, et teatavatel ettevõtetel lihtsalt ei ole juurdepääsu kapitaliturule ning nad pääsevad kapitaliturule üksnes riikliku sekkumise abil. Sellisel juhul võib avalikust sekkumisest tulenev eelis olla veelgi suurem. Seetõttu ning arvestades, et EREF asetab kahtluse alla TVO juurdepääsu pangalaenude turule asjaolude toimumise ajal, kontrollis komisjon enne võimalike rahastamiskulude vähenemise analüüsimist seda, kas TVO-l oli juurdepääs kapitaliturule ning kas sellest oleks piisanud projekti Olkiluoto 3 täielikuks rahastamiseks. |
| --- | --- |

(61)

Eelis, mida selline laenuvõtja nagu TVO võiks laenu riiklikust tagatisest saada, on rahastamiskulude vähenemine. Seetõttu tuleks määrata kindlaks, kas riiklik tagatis annab laenuvõtjale eelise või mitte ning määrata kindlaks, milliseid rahastamiskulusid oleks laenuvõtja pidanud kandma, kui ta oleks kasutanud pangalaenude turgu ilma riikliku sekkumiseta, ning võrrelda summat seejärel pärast riiklikku sekkumist kantud kuluga. Tuleks samuti märkida, et teatavatel ettevõtetel lihtsalt ei ole juurdepääsu kapitaliturule ning nad pääsevad kapitaliturule üksnes riikliku sekkumise abil. Sellisel juhul võib avalikust sekkumisest tulenev eelis olla veelgi suurem. Seetõttu ning arvestades, et EREF asetab kahtluse alla TVO juurdepääsu pangalaenude turule asjaolude toimumise ajal, kontrollis komisjon enne võimalike rahastamiskulude vähenemise analüüsimist seda, kas TVO-l oli juurdepääs kapitaliturule ning kas sellest oleks piisanud projekti Olkiluoto 3 täielikuks rahastamiseks.

6.1.2.   Analüüs võimaluse kohta saada pangalaenu laenuturult

| (62) | Käesoleva otsuse 2. jaos on komisjon analüüsinud projekti Olkiluoto 3 eri etappe ning rahastamist. Nimetatud analüüsist selgub, et tagatud laen anti ametlikult 2004. aasta märtsis. Siiski tuleb märkida, et Coface andis tagatislubaduse 1. detsembril 2003. Seda kinnitati väliskaubanduse tagatiste ja krediidi komisjoni 17. novembri 2003. aasta otsusega. Aga juba 11. novembril 2003 oli võtnud viis panka ametliku kohustuse pakkuda TVO-le kuni 2,5 miljardit eurot, mis oli projekti rahastamiseks piisava suurusega laen. Prantsusmaa pädevate asutuste esitatud teabest selgub, et TVO juurdepääs finantsturule oli isegi enne Prantsusmaa valitsuse sekkumist kogu projekti rahastamiseks piisav. |
| --- | --- |

(62)

Käesoleva otsuse 2. jaos on komisjon analüüsinud projekti Olkiluoto 3 eri etappe ning rahastamist. Nimetatud analüüsist selgub, et tagatud laen anti ametlikult 2004. aasta märtsis. Siiski tuleb märkida, et Coface andis tagatislubaduse 1. detsembril 2003. Seda kinnitati väliskaubanduse tagatiste ja krediidi komisjoni 17. novembri 2003. aasta otsusega. Aga juba 11. novembril 2003 oli võtnud viis panka ametliku kohustuse pakkuda TVO-le kuni 2,5 miljardit eurot, mis oli projekti rahastamiseks piisava suurusega laen. Prantsusmaa pädevate asutuste esitatud teabest selgub, et TVO juurdepääs finantsturule oli isegi enne Prantsusmaa valitsuse sekkumist kogu projekti rahastamiseks piisav.

| (63) | Lisaks täheldab komisjon, et TVO sai Olkiluoto 3 projekti eri rahastamisvahendite kogumise ajal tunnustatud reitinguagentuurilt kõrge reitingu (investment grade). Sellise reitinguga on tavaliselt kerge saada pankadelt laenu ning võimaldab välistada, et TVO-d tuleks käsitleda raskustes oleva ettevõttena. |
| --- | --- |

(63)

Lisaks täheldab komisjon, et TVO sai Olkiluoto 3 projekti eri rahastamisvahendite kogumise ajal tunnustatud reitinguagentuurilt kõrge reitingu (investment grade). Sellise reitinguga on tavaliselt kerge saada pankadelt laenu ning võimaldab välistada, et TVO-d tuleks käsitleda raskustes oleva ettevõttena.

| (64) | Komisjon täheldab, et tagatud laenu summa (570 miljonit eurot) on väike, võrreldes kaasatud kapitali kogusummaga (üle 3 miljardi euro). Seetõttu rahastati suurt osa projektist isegi pärast Coface'i sekkumist turult hangitud vahenditega. Veel täheldab komisjon tagatud laenu suuruse kohta, et 11. novembril 2003 võtsid viis panka kohustuse pakkuda laenu 2,5 miljardit eurot ehk kuni 500 miljonit eurot panga kohta. Prantsusmaa võetud risk on seega võrreldav riskiga, mida olid valmis võtma erapangad. Seega ei mitmekesistanud Prantsusmaa osalemine projekti rahastamises rahastamisallikaid kuidagi rohkem ega vähendanud pankade võetud riski suuremas ulatuses, kui oleks vähendanud täiendava panga osalemine rahastamises. |
| --- | --- |

(64)

Komisjon täheldab, et tagatud laenu summa (570 miljonit eurot) on väike, võrreldes kaasatud kapitali kogusummaga (üle 3 miljardi euro). Seetõttu rahastati suurt osa projektist isegi pärast Coface'i sekkumist turult hangitud vahenditega. Veel täheldab komisjon tagatud laenu suuruse kohta, et 11. novembril 2003 võtsid viis panka kohustuse pakkuda laenu 2,5 miljardit eurot ehk kuni 500 miljonit eurot panga kohta. Prantsusmaa võetud risk on seega võrreldav riskiga, mida olid valmis võtma erapangad. Seega ei mitmekesistanud Prantsusmaa osalemine projekti rahastamises rahastamisallikaid kuidagi rohkem ega vähendanud pankade võetud riski suuremas ulatuses, kui oleks vähendanud täiendava panga osalemine rahastamises.

| (65) | Komisjon järeldab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et TVO-l oli piisav juurdepääs finantsturule enne igasugust riiklikku sekkumist. Vastupidiselt EREFi kinnitusele ei olnud Prantsusmaa valitsusel investorina nn eelteguri rolli ning ta andis tagatise hetkel, kui kogu projekti rahastamine oli juba tagatud. Isegi kui Prantsusmaal oleks olnud eelteguri roll, oli tema sekkumine võrreldes projekti rahastamiseks vajalike rahaliste vahenditega väike ning seetõttu erainvestorite mõjutamiseks ebapiisav. Ka sel põhjusel järeldab komisjon, et võib põhjendatult välistada EREF esitatud võimaluse, mille kohaselt oleks projekti rahastamine Coface'i tagatise äravõtmise korral kokku varisenud. |
| --- | --- |

(65)

Komisjon järeldab tema käsutuses oleva teabe põhjal, et TVO-l oli piisav juurdepääs finantsturule enne igasugust riiklikku sekkumist. Vastupidiselt EREFi kinnitusele ei olnud Prantsusmaa valitsusel investorina nn eelteguri rolli ning ta andis tagatise hetkel, kui kogu projekti rahastamine oli juba tagatud. Isegi kui Prantsusmaal oleks olnud eelteguri roll, oli tema sekkumine võrreldes projekti rahastamiseks vajalike rahaliste vahenditega väike ning seetõttu erainvestorite mõjutamiseks ebapiisav. Ka sel põhjusel järeldab komisjon, et võib põhjendatult välistada EREF esitatud võimaluse, mille kohaselt oleks projekti rahastamine Coface'i tagatise äravõtmise korral kokku varisenud.

6.1.3.   Analüüs TVO rahastamiskulude vähenemise olemasolu kohta

| (66) | Olles määranud kindlaks, et vastupidiselt EREFi kinnitusele oli TVO-l piisav juurdepääs kapitaliturule, tuleks analüüsida, kas Prantsusmaa nõutud tagatistasu määr vähendab rahastamiskulusid, mida TVO oleks pidanud kandma riikliku sekkumise puudumisel. |
| --- | --- |

(66)

Olles määranud kindlaks, et vastupidiselt EREFi kinnitusele oli TVO-l piisav juurdepääs kapitaliturule, tuleks analüüsida, kas Prantsusmaa nõutud tagatistasu määr vähendab rahastamiskulusid, mida TVO oleks pidanud kandma riikliku sekkumise puudumisel.

| (67) | Menetluse algatamise otsuses märgib komisjon, et ükski kindlustaja või finantsasutus ei paku praegu sellist konkreetset liiki kindlustust, mida Coface käesoleval juhul pakkus, see tähendab pikaajalist kindlustust juhuks, kui TVO ei täida oma kohustusi. Prantsusmaa pädevad asutused on kinnitanud, et turg ei paku praegusel hetkel sellist liiki kindlustust, ning kaebuse esitajad ei ole seda vaidlustanud. Vastupidist ei ole väidetud komisjoni teatises liikmesriikidele, millega muudetakse EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohast teatist asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, (10) mille kohaselt on olemas lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse turg, kuid seda ei ole keskpika ja pikaajalise kindlustuse puhul. Seetõttu ei ole Prantsusmaa pädevate asutuste taotletud tasu võimalik võrrelda turuhinnaga. |
| --- | --- |

(67)

Menetluse algatamise otsuses märgib komisjon, et ükski kindlustaja või finantsasutus ei paku praegu sellist konkreetset liiki kindlustust, mida Coface käesoleval juhul pakkus, see tähendab pikaajalist kindlustust juhuks, kui TVO ei täida oma kohustusi. Prantsusmaa pädevad asutused on kinnitanud, et turg ei paku praegusel hetkel sellist liiki kindlustust, ning kaebuse esitajad ei ole seda vaidlustanud. Vastupidist ei ole väidetud komisjoni teatises liikmesriikidele, millega muudetakse EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohast teatist asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes, (10) mille kohaselt on olemas lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse turg, kuid seda ei ole keskpika ja pikaajalise kindlustuse puhul. Seetõttu ei ole Prantsusmaa pädevate asutuste taotletud tasu võimalik võrrelda turuhinnaga.

| (68) | Asjaolu, et sellise kindlustuse jaoks ei ole turgu, ei tähenda automaatset järelduse tegemist eelise kohta. Võttes arvesse, et kõnealune meede on laenutagatis, oleks TVO pidanud riikliku sekkumise puudumisel rahastama laenu ilma tagatiseta. Eelise olemasolu kindlakstegemiseks tuleks seega kontrollida, kas TVO rahastamiskulud vähenesid võrreldes tagatud laenu kogumaksumusega (pankade nõutud intressimäär, millele on lisatud tagatistasu summa) koos intressimääraga, mida nõuaksid erapangad samasuguse laenu puhul riikliku tagatise puudumisel. |
| --- | --- |

(68)

Asjaolu, et sellise kindlustuse jaoks ei ole turgu, ei tähenda automaatset järelduse tegemist eelise kohta. Võttes arvesse, et kõnealune meede on laenutagatis, oleks TVO pidanud riikliku sekkumise puudumisel rahastama laenu ilma tagatiseta. Eelise olemasolu kindlakstegemiseks tuleks seega kontrollida, kas TVO rahastamiskulud vähenesid võrreldes tagatud laenu kogumaksumusega (pankade nõutud intressimäär, millele on lisatud tagatistasu summa) koos intressimääraga, mida nõuaksid erapangad samasuguse laenu puhul riikliku tagatise puudumisel.

| (69) | Komisjon märgib, et lisaks tagatud laenule kasutas TVO vaadeldava projekti raames laenuvõimaluse vormis pangalaenu. Seetõttu tuleks analüüsida, kas pankade nõutud intressimäär laenuvõimaluse raames on usaldusväärne näitaja kajastamaks intressimäära, mida oleksid erapangad küsinud samasuguse laenu andmiseks tagatud laenu korral riikliku tagatise puudumisel. |
| --- | --- |

(69)

Komisjon märgib, et lisaks tagatud laenule kasutas TVO vaadeldava projekti raames laenuvõimaluse vormis pangalaenu. Seetõttu tuleks analüüsida, kas pankade nõutud intressimäär laenuvõimaluse raames on usaldusväärne näitaja kajastamaks intressimäära, mida oleksid erapangad küsinud samasuguse laenu andmiseks tagatud laenu korral riikliku tagatise puudumisel.

| (70) | EREF vaidlustab selle, et laenuvõimaluse intressimäär võimaldab hästi hinnata pankade küsitud turukurssi riikliku tagatise puudumise korral. Esiteks väidab EREF, et Bayerische Landesbanki sekkumine laenuvõimalusse kujutab endast abi ning tänu sellele sai TVO seda soodsatel tingimustel. Komisjon märgib, et oma otsuses juhtumi NN62/B/2006 (11) kohta välistas ta oletuse, et Bayerische Landesbank sekkumine võiks kujutada endast abi. Sellega lükkab komisjon tagasi kaebuse esimese väite. Teiseks väidab EREF, et Coface'i antud tagatis vähendas laenuvõimaluse riski ning seepärast pakkusid pangad seda soodsamatel tingimustel, kui nad oleksid pakkunud riikliku tagatiseta laenu puhul. Komisjon märgib selle kohta, et EREF ei osuta täpselt, kuidas Coface'i tagatis vähendab laenuvõimaluse riski. Komisjon on analüüsinud üksikasjalikult Olkiluoto 3 rahastamist. Isegi kui on ilmne, et Coface'i tagatis vähendab laenu andvate pankade jaoks tagatud laenu riski ning vähendab seega tagatud laenu kohta pankade nõutavat intressimäära, ei ole komisjon siiski tuvastanud ühtegi moodust või lepingut, millega Coface'i tagatis vähendaks vaadeldava laenuvõimalusega seotud riski. Seetõttu tuleks rõhutada, et Coface'i tagatis ei kata mingil viisil laenuvõimalust. Seetõttu lükkab komisjon tagasi kaebuse väite, mille kohaselt Coface'i tagatis vähendab laenuvõimaluse riski. |
| --- | --- |

(70)

EREF vaidlustab selle, et laenuvõimaluse intressimäär võimaldab hästi hinnata pankade küsitud turukurssi riikliku tagatise puudumise korral. Esiteks väidab EREF, et Bayerische Landesbanki sekkumine laenuvõimalusse kujutab endast abi ning tänu sellele sai TVO seda soodsatel tingimustel. Komisjon märgib, et oma otsuses juhtumi NN62/B/2006 (11) kohta välistas ta oletuse, et Bayerische Landesbank sekkumine võiks kujutada endast abi. Sellega lükkab komisjon tagasi kaebuse esimese väite. Teiseks väidab EREF, et Coface'i antud tagatis vähendas laenuvõimaluse riski ning seepärast pakkusid pangad seda soodsamatel tingimustel, kui nad oleksid pakkunud riikliku tagatiseta laenu puhul. Komisjon märgib selle kohta, et EREF ei osuta täpselt, kuidas Coface'i tagatis vähendab laenuvõimaluse riski. Komisjon on analüüsinud üksikasjalikult Olkiluoto 3 rahastamist. Isegi kui on ilmne, et Coface'i tagatis vähendab laenu andvate pankade jaoks tagatud laenu riski ning vähendab seega tagatud laenu kohta pankade nõutavat intressimäära, ei ole komisjon siiski tuvastanud ühtegi moodust või lepingut, millega Coface'i tagatis vähendaks vaadeldava laenuvõimalusega seotud riski. Seetõttu tuleks rõhutada, et Coface'i tagatis ei kata mingil viisil laenuvõimalust. Seetõttu lükkab komisjon tagasi kaebuse väite, mille kohaselt Coface'i tagatis vähendab laenuvõimaluse riski.

| (71) | Komisjon ei ole tuvastanud midagi muud, mis võimaldaks järeldada, et laenuvõimaluse intressimäära ei saa võtta aluseks intressimäärale, mida erapangad küsiksid tagatud laenuga sarnase laenu eest riikliku tagatise puudumise korral. Seetõttu märgib komisjon, et tagatud laen ei ole allutatud laen, see tähendab laen, mille tagasimaksmine on allutatud laenuvõimaluse eelnevale tagasimaksele. Tagatud laen on laenuvõimalusega samaväärne. Komisjon rõhutab samuti, et laenuvõimaluse korral ei saada kasu eelistest või pandi seadmisest, mis eristaks seda tagatud laenust. (12) |
| --- | --- |

(71)

Komisjon ei ole tuvastanud midagi muud, mis võimaldaks järeldada, et laenuvõimaluse intressimäära ei saa võtta aluseks intressimäärale, mida erapangad küsiksid tagatud laenuga sarnase laenu eest riikliku tagatise puudumise korral. Seetõttu märgib komisjon, et tagatud laen ei ole allutatud laen, see tähendab laen, mille tagasimaksmine on allutatud laenuvõimaluse eelnevale tagasimaksele. Tagatud laen on laenuvõimalusega samaväärne. Komisjon rõhutab samuti, et laenuvõimaluse korral ei saada kasu eelistest või pandi seadmisest, mis eristaks seda tagatud laenust. (12)

| (72) | Eelnevaid kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et laenuvõimaluse intressimäära saab võtta aluseks intressimäärale, mida erapangad küsiksid tagatud laenuga sarnase laenu eest riikliku tagatise puudumise korral. |
| --- | --- |

(72)

Eelnevaid kaalutlusi arvesse võttes järeldab komisjon, et laenuvõimaluse intressimäära saab võtta aluseks intressimäärale, mida erapangad küsiksid tagatud laenuga sarnase laenu eest riikliku tagatise puudumise korral.

| (73) | Menetluse algatamise otsuse punktides 59 ja 63 on komisjon juba võrrelnud tagatud laenu üldmaksumust laenuvõimaluse maksumusega. Nimetatud võrdlus põhineb tagatud laenu keskmisel kestusel. Selliseks perioodiks toimub intressimäära (13) arvestamine laenuvõimaluse määra lineaarse ekstrapoleerimise kaudu. Taolise võrdlemise tulemusel selgus, et tagatud laenu üldmaksumus (pankade nõutav intressimäär, millele on lisatud Coface'i nõutav tagatistasu) ei ole väiksem kui pankade poolt laenuvõimaluse jaoks nõutav intressimäär. |
| --- | --- |

(73)

Menetluse algatamise otsuse punktides 59 ja 63 on komisjon juba võrrelnud tagatud laenu üldmaksumust laenuvõimaluse maksumusega. Nimetatud võrdlus põhineb tagatud laenu keskmisel kestusel. Selliseks perioodiks toimub intressimäära (13) arvestamine laenuvõimaluse määra lineaarse ekstrapoleerimise kaudu. Taolise võrdlemise tulemusel selgus, et tagatud laenu üldmaksumus (pankade nõutav intressimäär, millele on lisatud Coface'i nõutav tagatistasu) ei ole väiksem kui pankade poolt laenuvõimaluse jaoks nõutav intressimäär.

| (74) | Komisjon märgib, et kui Prantsusmaa pädevate asutuste hinnangul on menetluse algatamise otsuse punktides 59 ja 63 esitatud võrdlusmeetod asjakohane, siis kaebuse esitajad ei ole selle kohta arvamust esitanud ega alternatiivset võrdlusmeetodit välja pakkunud. TVO ühineb komisjoni analüüsiga, et Coface'i tagatud laen oli kallim kui laenuvõimalus ning muud toona kättesaadavad rahastamisallikad. |
| --- | --- |

(74)

Komisjon märgib, et kui Prantsusmaa pädevate asutuste hinnangul on menetluse algatamise otsuse punktides 59 ja 63 esitatud võrdlusmeetod asjakohane, siis kaebuse esitajad ei ole selle kohta arvamust esitanud ega alternatiivset võrdlusmeetodit välja pakkunud. TVO ühineb komisjoni analüüsiga, et Coface'i tagatud laen oli kallim kui laenuvõimalus ning muud toona kättesaadavad rahastamisallikad.

| (75) | Komisjon järeldab, et tagatise mõjul ei läinud rahastamiskulud väiksemaks kui kulud, mida TVO oleks pidanud kandma, kui ta oleks kasutanud pangalaenude turgu ilma riikliku sekkumiseta. |
| --- | --- |

(75)

Komisjon järeldab, et tagatise mõjul ei läinud rahastamiskulud väiksemaks kui kulud, mida TVO oleks pidanud kandma, kui ta oleks kasutanud pangalaenude turgu ilma riikliku sekkumiseta.

| (76) | Komisjon rõhutab, et kaebuse esitajad ei ole oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta ega ka varasemates märkustes pakkunud välja arvutamismeetodit, mis võimaldaks kontrollida, kas Prantsusmaa nõutud tagatistasu määr vähendas TVO rahastamiskulusid või mitte. |
| --- | --- |

(76)

Komisjon rõhutab, et kaebuse esitajad ei ole oma märkustes menetluse algatamise otsuse kohta ega ka varasemates märkustes pakkunud välja arvutamismeetodit, mis võimaldaks kontrollida, kas Prantsusmaa nõutud tagatistasu määr vähendas TVO rahastamiskulusid või mitte.

6.2.   Riigiabiks liigitamine: järeldus

| (77) | Punktis 6.1 esitatud analüüsist lähtuvalt ei ole komisjon suutnud teha kindlaks TVO eelise olemasolu. |
| --- | --- |

(77)

Punktis 6.1 esitatud analüüsist lähtuvalt ei ole komisjon suutnud teha kindlaks TVO eelise olemasolu.

| (78) | Otsuse algatamise punktides 69 ja 70 osutas komisjon võimalusele, et tuumaelektrijaama ehitusteenuse pakkujate pakkumuste puhul ei võetud arvesse üksnes elektrijaama ehitamiseks küsitud hinda, vaid ka TVO-le pakutud rahastamistingimusi. Komisjon rõhutas, et juhul kui konkurents oleks põhinenud rahastamist hõlmaval summaarhinnal, oleks tagatis võinud AREVA NP-l võimaldada pakkuda oma kliendile TVO-le soodsamate intressimääradega rahastamist, mis oleks teinud tema pakkumusest atraktiivsema summaarhinnaga pakkumuse, kui esitasid muud tuumaelektrijaama ehitusteenuse pakkujad. Sellisel juhul oleks tagatis andnud AREVA NP-le eelise ning see oleks ekspordiabi. |
| --- | --- |

(78)

Otsuse algatamise punktides 69 ja 70 osutas komisjon võimalusele, et tuumaelektrijaama ehitusteenuse pakkujate pakkumuste puhul ei võetud arvesse üksnes elektrijaama ehitamiseks küsitud hinda, vaid ka TVO-le pakutud rahastamistingimusi. Komisjon rõhutas, et juhul kui konkurents oleks põhinenud rahastamist hõlmaval summaarhinnal, oleks tagatis võinud AREVA NP-l võimaldada pakkuda oma kliendile TVO-le soodsamate intressimääradega rahastamist, mis oleks teinud tema pakkumusest atraktiivsema summaarhinnaga pakkumuse, kui esitasid muud tuumaelektrijaama ehitusteenuse pakkujad. Sellisel juhul oleks tagatis andnud AREVA NP-le eelise ning see oleks ekspordiabi.

| (79) | Prantsusmaa pädevate asutuste kirjeldatud sündmuste ajaline järjestus ja 2. tabelis esitatud kokkuvõte aitavad välistada võimaluse, et konkurents pakkujate vahel tekkis rahastamist hõlmava summaarhinna põhjal. Esiteks valis TVO konsortsiumi AREVA NP/Siemens „eelistatud pakkujaks” enne tagatise ametlikku andmist ning oluliselt enne tagatistasu suuruse kindlaksmääramist. Teiseks allkirjastati leping konsortsiumiga AREVA NP/Siemens elektrijaama ehitamiseks enne täpse tagatistasu kindlaksmääramist. See näitab, et TVO valis AREVA NP/Siemensi enne, kui selgus tagatise täpne hind ning seega projekti rahastamise maksumus. |
| --- | --- |

(79)

Prantsusmaa pädevate asutuste kirjeldatud sündmuste ajaline järjestus ja 2. tabelis esitatud kokkuvõte aitavad välistada võimaluse, et konkurents pakkujate vahel tekkis rahastamist hõlmava summaarhinna põhjal. Esiteks valis TVO konsortsiumi AREVA NP/Siemens „eelistatud pakkujaks” enne tagatise ametlikku andmist ning oluliselt enne tagatistasu suuruse kindlaksmääramist. Teiseks allkirjastati leping konsortsiumiga AREVA NP/Siemens elektrijaama ehitamiseks enne täpse tagatistasu kindlaksmääramist. See näitab, et TVO valis AREVA NP/Siemensi enne, kui selgus tagatise täpne hind ning seega projekti rahastamise maksumus.

| (80) | Isegi kui eelnev järeldus peaks osutuma ebatäpseks ning konkurents pakkujate vahel põhines summaarhinnal, järeldas komisjon juba käesoleva otsuse põhjenduses 75, et tagatud laen ei olnud odavam muudest TVO käsutuses olnud rahastamisallikatest. Kuna tagatis ei vähendanud TVO kantavaid rahastamiskulusid võrreldes muude kättesaadavate rahastamisvahenditega, mida tagatis ei kata, ei vähendanud tagatis konsortsiumi AREVA NP/Siemens summaarhinda ning seega ei muutnud nende pakkumust atraktiivsemaks. |
| --- | --- |

(80)

Isegi kui eelnev järeldus peaks osutuma ebatäpseks ning konkurents pakkujate vahel põhines summaarhinnal, järeldas komisjon juba käesoleva otsuse põhjenduses 75, et tagatud laen ei olnud odavam muudest TVO käsutuses olnud rahastamisallikatest. Kuna tagatis ei vähendanud TVO kantavaid rahastamiskulusid võrreldes muude kättesaadavate rahastamisvahenditega, mida tagatis ei kata, ei vähendanud tagatis konsortsiumi AREVA NP/Siemens summaarhinda ning seega ei muutnud nende pakkumust atraktiivsemaks.

| (81) | Kokkuvõttes tuleks välistada võimalus, et meede tekitas AREVA NP jaoks eelise. |
| --- | --- |

(81)

Kokkuvõttes tuleks välistada võimalus, et meede tekitas AREVA NP jaoks eelise.

| (82) | Kuna ei TVO ega ARENA NP puhul ei olnud võimalik tuvastada eelise olemasolu, mis on riigiabiks liigitamise eeltingimus, järeldab komisjon, et Coface’i poolt TVO-le antud tagatis 570 miljoni euro suurusele laenule ei ole riigiabi. |
| --- | --- |

(82)

Kuna ei TVO ega ARENA NP puhul ei olnud võimalik tuvastada eelise olemasolu, mis on riigiabiks liigitamise eeltingimus, järeldab komisjon, et Coface’i poolt TVO-le antud tagatis 570 miljoni euro suurusele laenule ei ole riigiabi.

7.   KOKKUVÕTE

| (83) | Komisjon järeldab, et Prantsusmaa poolt 25. märtsil 2004 Coface'i kaudu antud tagatis ei ole riigiabi, |
| --- | --- |

(83)

Komisjon järeldab, et Prantsusmaa poolt 25. märtsil 2004 Coface'i kaudu antud tagatis ei ole riigiabi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Prantsusmaa poolt 25. märtsil 2004 antud tagatis seoses tuumaelektrijaama ehitamisega AREVA NP poolt ettevõtjale Teollisuuden Voima Oy ei ole asutamislepingu artikli 87 lõike 1 kohane abi.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 25. september 2007

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Neelie KROES

---

(1)  ELT C 23, 1.2.2007, lk 11.

1

(2)  Selguse huvides kasutatakse käesolevas otsuses ettevõtte praegust nime AREVA NP, seda ka nimemuutmisele eelnenud ajavahemiku puhul.

2

(3)  Kõnealune jagamine oli vajalik, kuna üks osa meetmetest hõlmas Prantsusmaad, teised Saksamaad ja Rootsit. Eelkõige Prantsusmaad hõlmava osa kohta toimikus esitati aga konfidentsiaalset teavet, mida ei võinud edastada teistele liikmesriikidele. Samuti oli komisjon esialgse uurimise põhjal valmis võtma lõplikku seisukohta Saksamaad ning Rootsit hõlmava toimiku osa kohta, kuid Prantsusmaad hõlmava toimiku osa kohta oli vaja algatada ametlik uurimismenetlus.

3

(4)  K(2006) 4963 (lõplik) (ELT C 23, 1.2.2007, lk 5).

4

(5)  Vt joonealune märkus nr 1.

5

(6)  Ametisaladusega kaetud teave.

6

(7)  Algkeelne tekst on järgmine: „TVO selected the facility on the basis that it had slightly longer maturity profile and it saved some room from banks for future financing needs.”

7

(8)  Töörühma eesistuja, kõnealusel juhul Saksamaa, täpsustab, et Ühendkuningriik ei toeta kõiki esitatud märkusi.

8

(9)  OECD kokkulepe võib teatavatel juhtudel olla märkimisväärne tegur, mida tuleb arvesse võtta, analüüsides sellise meetme kokkusobivust EÜ asutamislepingu artikli 87 lõikega 3.

9

(10)  EÜT C 281, 17.9.1997, lk 4. Teatist on viimati muudetud komisjoni teatisega liikmesriikidele, millega muudetakse EÜ asutamislepingu artikli 93 lõike 1 kohast teatist asutamislepingu artiklite 92 ja 93 kohaldamise kohta lühiajalise ekspordikrediidikindlustuse suhtes (ELT C 325, 22.12.2005, lk 22).

10

(11)  Taastuvenergia ühendus esitas Euroopa Ühenduste Esimese Astme Kohtule hagi komisjoni otsuse K(2006) 4963 (lõplik) kohta, milles käsitletakse abikava NN62/B/2006. Kohus omistas sellele kohtuasja numbri T-94/07.

11

(12)  Kahe laenu puhul ei saada kasu pantimisest (tagatistest). Nende mõlema puhul on ette nähtud TVO koormatiste keeld.

12

(13)  Võttes arvesse, et nii tagatud laen kui laenuvõimalus on muutuva intressimääraga laenud, põhineb võrdlus marginaalil (finantstermin on „intressivahe”) üle EURIBORI ning mitte absoluutsetel intressimääradel, mida ei teata, kuna need määratakse kindlaks tulevikus.

13

---

| 1.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 89/26 |
| --- | --- | --- | --- |

1.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 89/26

---

KOMISJONI OTSUS,

17. märts 2008,

millega muudetakse otsust 2007/76/EÜ, millega rakendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 987 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/282/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. oktoobri 2004. aasta määrust (EÜ) nr 2006/2004 tarbijakaitseseaduse jõustamise eest vastutavate siseriiklike asutuste vahelise koostöö kohta (tarbijakaitsealase koostöö määrus), (1) eriti selle artikli 7 lõiget 3, artikli 8 lõiget 7, artikli 9 lõiget 4 ja artikli 12 lõiget 6,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjon võttis 22. detsembril 2006 vastu otsuse 2007/76/EÜ, (2) millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2006/2004. Kõnealuse otsusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2006/2004 rakenduseeskirjad pädevate asutuste vastastikuse abi ja selle osutamise tingimuste kohta. |
| --- | --- |

(1)

Komisjon võttis 22. detsembril 2006 vastu otsuse 2007/76/EÜ, (2) millega rakendatakse määrust (EÜ) nr 2006/2004. Kõnealuse otsusega kehtestatakse määruse (EÜ) nr 2006/2004 rakenduseeskirjad pädevate asutuste vastastikuse abi ja selle osutamise tingimuste kohta.

| (2) | Otsust 2007/76/EÜ tuleks muuta, et määrata täpselt kindlaks teave, mida pädevad asutused peavad edastama, ning tähtajad, mille jooksul täitemeetmete taotluse saamise järel tuleb võetud täitemeetmetest ja nende mõjust teatada. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 2007/76/EÜ tuleks muuta, et määrata täpselt kindlaks teave, mida pädevad asutused peavad edastama, ning tähtajad, mille jooksul täitemeetmete taotluse saamise järel tuleb võetud täitemeetmetest ja nende mõjust teatada.

| (3) | Otsust 2007/76/EÜ tuleks muuta ka eesmärgiga määrata täpselt kindlaks teave, mida hoiatuse saamise järel edastada täitemeetme teatise või vastastikuse abi taotluse jaoks. |
| --- | --- |

(3)

Otsust 2007/76/EÜ tuleks muuta ka eesmärgiga määrata täpselt kindlaks teave, mida hoiatuse saamise järel edastada täitemeetme teatise või vastastikuse abi taotluse jaoks.

| (4) | Samuti on asjakohane sätestada turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimise põhimõtted, et tagada nende tõhus rakendamine kogu ühenduse territooriumil. |
| --- | --- |

(4)

Samuti on asjakohane sätestada turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimise põhimõtted, et tagada nende tõhus rakendamine kogu ühenduse territooriumil.

| (5) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 19 lõike 1 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2007/76/EÜ artikli 7 järele lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7a

Turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimine

Eeskirjad turujärelevalve ja täitetoimingute koordineerimise kohta on sätestatud käesoleva otsuse lisa 6. peatükis.”.

Artikkel 2

Otsuse 2007/76/EÜ lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 3

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 17. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Meglena KUNEVA

---

(1)  ELT L 364, 9.12.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud direktiiviga 2007/65/EÜ (ELT L 332, 18.12.2007, lk 27).

1

(2)  ELT L 32, 6.2.2007, lk 192.

2

---

LISA

Otsuse 2007/76/EÜ lisa muudetakse järgmiselt.

| 1. | Punkti 1.1 alapunkti c lisatakse järgmised kirjed:






  „viii) | toote või teenuse nimetus; |
| --- | --- | --- |

1.

Punkti 1.1 alapunkti c lisatakse järgmised kirjed:

„viii)

toote või teenuse nimetus;

| ix) | COICOP kood, [eratarbimise liigitus kuluartiklite lõikes (ÜRO statistiline metoodika, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp?C = 5)]; |
| --- | --- |

ix)

COICOP kood, [eratarbimise liigitus kuluartiklite lõikes (ÜRO statistiline metoodika, http://unstats.un.org/unsd/cr/registry/regcst.asp?C = 5)];

| x) | asjaomane reklaami- või müügikanal.” |
| --- | --- |

x)

asjaomane reklaami- või müügikanal.”

| 2. | Punkti 1.3.4 järele lisatakse järgmine punkt:
  1.3.5.   Pärast täitemeetme võtmist teavitab vastuvõttev asutus võetud meetmetest ja nende mõjust ühendusesisesele rikkumisele vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõikele 6 komisjoni ja teisi liikmesriikide määratud pädevaid asutusi, kes vastutavad rikkumisega seotud õigusaktide jõustamise eest.
  Koos võetud täitemeetmeid ja nende ühendusesisesele rikkumisele avaldatavat mõju käsitleva teabega esitab kõnealune asutus järgmise teabe:






  a) | taotluse üksikasjad ja taotluse esitanud pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- | --- |

2.

Punkti 1.3.4 järele lisatakse järgmine punkt:

1.3.5.   Pärast täitemeetme võtmist teavitab vastuvõttev asutus võetud meetmetest ja nende mõjust ühendusesisesele rikkumisele vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõikele 6 komisjoni ja teisi liikmesriikide määratud pädevaid asutusi, kes vastutavad rikkumisega seotud õigusaktide jõustamise eest.

Koos võetud täitemeetmeid ja nende ühendusesisesele rikkumisele avaldatavat mõju käsitleva teabega esitab kõnealune asutus järgmise teabe:

a)

taotluse üksikasjad ja taotluse esitanud pädeva asutuse andmed;

| b) | müüja või tarnija nimi; |
| --- | --- |

b)

müüja või tarnija nimi;

| c) | toote või teenuse nimi; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse nimi;

| d) | klassifikatsioonikood; |
| --- | --- |

d)

klassifikatsioonikood;

| e) | asjaomane reklaami- või müügikanal; |
| --- | --- |

e)

asjaomane reklaami- või müügikanal;

| f) | õiguslik alus; |
| --- | --- |

f)

õiguslik alus;

| g) | ühendusesisese rikkumise liik; |
| --- | --- |

g)

ühendusesisese rikkumise liik;

| h) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju.” |
| --- | --- |

h)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju.”

| 3. | Punkti 2.1.5 esimene lause asendatakse järgmisega:
  2.1.5.   Taotleja asutus esitab komisjonile taotluse, et viimane kõrvaldaks teabe andmebaasist nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik, ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast juhtumi lõpetamist, kui on esitatud taotlus määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaselt:”. |
| --- | --- |

3.

Punkti 2.1.5 esimene lause asendatakse järgmisega:

2.1.5.   Taotleja asutus esitab komisjonile taotluse, et viimane kõrvaldaks teabe andmebaasist nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik, ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast juhtumi lõpetamist, kui on esitatud taotlus määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 6 kohaselt:”.

| 4. | Punkti 2.1.5 järele lisatakse järgmine punkt:
  2.1.6.   Vastuvõttev asutus teavitab komisjoni ja teisi määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõike 6 kohaselt võetud täitemeetmetega tegelevaid asutusi nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik, ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast meetme võtmist.” |
| --- | --- |

4.

Punkti 2.1.5 järele lisatakse järgmine punkt:

2.1.6.   Vastuvõttev asutus teavitab komisjoni ja teisi määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 8 lõike 6 kohaselt võetud täitemeetmetega tegelevaid asutusi nii kiiresti, kui see on tehniliselt võimalik, ja igal juhul hiljemalt seitse päeva pärast meetme võtmist.”

| 5. | 3. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „HOIATUSED”. |
| --- | --- |

5.

3. peatüki pealkiri asendatakse järgmisega: „HOIATUSED”.

| 6. | 3. peatüki algusesse lisatakse number 3.1. |
| --- | --- |

6.

3. peatüki algusesse lisatakse number 3.1.

| 7. | 3. peatükis oleva teksti lõppu lisatakse järgmised punktid:
  3.2.   Kui pädev asutus võtab täitemeetme seoses hoiatusega, teavitab see asutus vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 lõikele 2 oma võetud meetmetest komisjoni ja teisi liikmesriikide määratud pädevaid asutusi, kes vastutavad rikkumisega seotud õigusaktide jõustamise eest.
  Koos võetud meedet käsitleva teabega esitab asutus järgmise teabe:






  a) | meetme võtnud pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- | --- |

7.

3. peatükis oleva teksti lõppu lisatakse järgmised punktid:

3.2.   Kui pädev asutus võtab täitemeetme seoses hoiatusega, teavitab see asutus vastavalt määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 7 lõikele 2 oma võetud meetmetest komisjoni ja teisi liikmesriikide määratud pädevaid asutusi, kes vastutavad rikkumisega seotud õigusaktide jõustamise eest.

Koos võetud meedet käsitleva teabega esitab asutus järgmise teabe:

a)

meetme võtnud pädeva asutuse andmed;

| b) | müüja või tarnija nimi; |
| --- | --- |

b)

müüja või tarnija nimi;

| c) | toote või teenuse nimi; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse nimi;

| d) | klassifikatsioonikood; |
| --- | --- |

d)

klassifikatsioonikood;

| e) | asjaomane reklaami- või müügikanal; |
| --- | --- |

e)

asjaomane reklaami- või müügikanal;

| f) | õiguslik alus; |
| --- | --- |

f)

õiguslik alus;

| g) | ühendusesisese rikkumise liik; |
| --- | --- |

g)

ühendusesisese rikkumise liik;

| h) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju. |
| --- | --- |

h)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju.

3.3.   Kui pädev asutus saab seoses hoiatusega vastastikuse abi taotluse, teavitab see asutus taotluse saamisest (ning täpsustab taotluse liigi) komisjoni ja teisi liikmesriikide määratud pädevaid asutusi, kes vastutavad rikkumisega seotud õigusaktide jõustamise eest.

Koos saadud taotlust käsitleva teabega esitab asutus järgmise teabe:

| a) | vastastikuse abi taotluse esitanud pädeva asutuse andmed; |
| --- | --- |

a)

vastastikuse abi taotluse esitanud pädeva asutuse andmed;

| b) | võimaluse korral müüja või tarnija nimi; |
| --- | --- |

b)

võimaluse korral müüja või tarnija nimi;

| c) | toote või teenuse nimi; |
| --- | --- |

c)

toote või teenuse nimi;

| d) | klassifikatsioonikood; |
| --- | --- |

d)

klassifikatsioonikood;

| e) | asjaomane reklaami- või müügikanal; |
| --- | --- |

e)

asjaomane reklaami- või müügikanal;

| f) | õiguslik alus; |
| --- | --- |

f)

õiguslik alus;

| g) | ühendusesisese rikkumise liik; |
| --- | --- |

g)

ühendusesisese rikkumise liik;

| h) | tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju.” |
| --- | --- |

h)

tõenäoliselt kahju kannatavate tarbijate hinnanguline arv ja hinnanguline rahaline kahju.”

| 8. | Pärast 5. peatükki lisatakse järgmine peatükk:
  „6.   6. PEATÜKK – TURUJÄRELEVALVE JA TÄITETOIMINGUTE KOORDINEERIMINE
  6.1.   Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõikes 2 sätestatu täitmiseks võivad kõik asjaomased pädevad asutused otsustada, et üks neist koordineerib täitetoiminguid. Pädevad asutused peaksid iga konkreetse juhtumi iseloomu arvestades määrama üldjuhul koordineerivaks asutuseks selle liikmesriigi asutuse, kus asub ettevõtja peakorter või peamine tegevuskoht või kus on kõige rohkem juhtumiga seotud tarbijaid.
  6.2.   Komisjon lihtsustab koordineerimist, kui talle esitatakse vastav soov.” |
| --- | --- |

8.

Pärast 5. peatükki lisatakse järgmine peatükk:

„6.   6. PEATÜKK – TURUJÄRELEVALVE JA TÄITETOIMINGUTE KOORDINEERIMINE

6.1.   Määruse (EÜ) nr 2006/2004 artikli 9 lõikes 2 sätestatu täitmiseks võivad kõik asjaomased pädevad asutused otsustada, et üks neist koordineerib täitetoiminguid. Pädevad asutused peaksid iga konkreetse juhtumi iseloomu arvestades määrama üldjuhul koordineerivaks asutuseks selle liikmesriigi asutuse, kus asub ettevõtja peakorter või peamine tegevuskoht või kus on kõige rohkem juhtumiga seotud tarbijaid.

6.2.   Komisjon lihtsustab koordineerimist, kui talle esitatakse vastav soov.”

---