# Euroopa Liidu L 98/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 98 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide10. aprill 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 98

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide10. aprill 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 322/2008, 9. aprill 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 1 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 323/2008, 8. aprill 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris | 3 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 324/2008, 9. aprill 2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (
  1
  ) | 5 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

Komisjoni määrus (EÜ) nr 322/2008, 9. aprill 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

1

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 323/2008, 8. aprill 2008, teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

3

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 324/2008, 9. aprill 2008, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord (
  1
  )

1

5

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/291/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 18. märts 2008, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1005 all)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2008/292/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2008, milles sätestatakse, et Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1217 all) | 14 |
| | | 2008/293/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 4. aprill 2008, millega muudetakse otsust 2006/784/EÜ Prantsusmaal kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1235 all) | 16 |
| | | 2008/294/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 7. aprill 2008, õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste spektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1256 all)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | SOOVITUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/295/EÜ |
| | * | Komisjoni soovitus, 7. aprill 2008, mobiilsideteenuste lubamise kohta õhusõiduki pardal Euroopa Ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1257 all)

   (
  1
  ) | 24 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

2008/291/EÜ

*

Komisjoni otsus, 18. märts 2008, millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1005 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1005 all)

1

11

2008/292/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2008, milles sätestatakse, et Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1217 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1217 all)

14

2008/293/EÜ

*

Komisjoni otsus, 4. aprill 2008, millega muudetakse otsust 2006/784/EÜ Prantsusmaal kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1235 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1235 all)

16

2008/294/EÜ

*

Komisjoni otsus, 7. aprill 2008, õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste spektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1256 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1256 all)

1

19

SOOVITUSED

Komisjon

2008/295/EÜ

*

Komisjoni soovitus, 7. aprill 2008, mobiilsideteenuste lubamise kohta õhusõiduki pardal Euroopa Ühenduses
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 1257 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1257 all)

1

24

| | | Parandused |
| --- | --- | --- |
| | * | Komisjoni 27. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 283/2008 (millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I lisa) parandus (ELT L 86, 28.3.2008) | 28 |

Parandused

*

Komisjoni 27. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 283/2008 (millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I lisa) parandus (ELT L 86, 28.3.2008)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/1

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 322/2008,

9. aprill 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 10. aprillil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. aprill 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 9. aprilli 2008. aasta määrus, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,8 |
| TN | 115,9 |
| TR | 101,4 |
| ZZ | 86,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 43,7 |
| TR | 174,6 |
| ZZ | 132,4 |
| 0709 90 70 | MA | 88,0 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,4 |
| IL | 56,2 |
| MA | 52,8 |
| TN | 54,1 |
| TR | 64,5 |
| US | 51,9 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 50 10 | AR | 117,5 |
| TR | 137,3 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 10 80 | AR | 90,6 |
| BR | 77,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 87,1 |
| CN | 88,7 |
| MK | 52,8 |
| NZ | 123,0 |
| US | 117,8 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 85,2 |
| 0808 20 50 | AR | 87,7 |
| CL | 77,7 |
| CN | 53,0 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 81,3 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,8

TN

115,9

TR

101,4

ZZ

86,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

43,7

TR

174,6

ZZ

132,4

0709 90 70

MA

88,0

TR

122,2

ZZ

105,1

0805 10 20

EG

53,4

IL

56,2

MA

52,8

TN

54,1

TR

64,5

US

51,9

ZZ

55,5

0805 50 10

AR

117,5

TR

137,3

ZA

125,5

ZZ

126,8

0808 10 80

AR

90,6

BR

77,2

CA

97,5

CL

87,1

CN

88,7

MK

52,8

NZ

123,0

US

117,8

UY

45,1

ZA

72,0

ZZ

85,2

0808 20 50

AR

87,7

CL

77,7

CN

53,0

UY

89,6

ZA

98,7

ZZ

81,3

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/3

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 323/2008,

8. aprill 2008,

teatavate kaupade klassifitseerimise kohta kombineeritud nomenklatuuris

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1987. aasta määrust (EMÜ) nr 2658/87 tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõike 1 punkti a,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist. |
| --- | --- |

(1)

Määrusele (EMÜ) nr 2658/87 lisatud kombineeritud nomenklatuuri ühtse kohaldamise tagamiseks on vaja vastu võtta meetmed, mis käsitlevad käesoleva määruse lisas osundatud kaupade klassifitseerimist.

| (2) | Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid. |
| --- | --- |

(2)

Määrusega (EMÜ) nr 2658/87 on kehtestatud kaupade kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglid. Need reeglid kehtivad ka mis tahes muu nomenklatuuri suhtes, mis põhineb kas täielikult või osaliselt kombineeritud nomenklatuuril või mis lisab sellele mis tahes täiendava alajaotise, ja mis on kehtestatud ühenduse erisätetega selleks, et kohaldada kaubavahetusega seotud tariifi- või muid meetmeid.

| (3) | Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest. |
| --- | --- |

(3)

Vastavalt nimetatud üldreeglitele tuleb käesoleva määruse lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseerida 2. veerus esitatud CN-koodi all, lähtuvalt 3. veerus esitatud põhjendustest.

| (4) | On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik). (2) |
| --- | --- |

(4)

On asjakohane sätestada, et liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile nomenklatuuri kaupade klassifitseerimise kohta, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib siduva tariifiinformatsiooni valdaja tugineda veel kolme kuu vältel, vastavalt nõukogu 12. oktoobri 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2913/92 (millega kehtestatakse ühenduse tolliseadustik). (2)

| (5) | Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud, |
| --- | --- |

(5)

Tolliseadustiku komitee ei ole oma eesistuja määratud tähtaja jooksul arvamust esitanud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Lisas esitatud tabeli 1. veerus kirjeldatud kaubad klassifitseeritakse kombineeritud nomenklatuuris kõnealuse tabeli 2. veerus esitatud CN-koodi all.

Artikkel 2

Liikmesriikide tolliasutuste väljastatavale siduvale tariifiinformatsioonile, mis ei ole käesoleva määrusega kooskõlas, võib vastavalt määruse (EMÜ) nr 2913/92 artikli 12 lõikele 6 tugineda veel kolme kuu jooksul.

Artikkel 3

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 8. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

László KOVÁCS

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 580/2007 (ELT L 138, 30.5.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 302, 19.10.1992, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

2

---

LISA

| Kauba kirjeldus | Klassifikatsioon
  (CN-kood) | Põhjendus |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Pehmest plastist prillikujuline toode, mis on täidetud järgmise koostisega värvivedelikuga (mahurotsent):







  — | vesi | 40 |
| — | propüleenglükool | 60 |

Kauba kirjeldus

Klassifikatsioon

(CN-kood)

Põhjendus

(1)

(2)

(3)

1.

Pehmest plastist prillikujuline toode, mis on täidetud järgmise koostisega värvivedelikuga (mahurotsent):

—

vesi

40

—

propüleenglükool

60

Toode on mõeldud peavalude leevendamiseks, kui see, eelnevalt külmkapis jahutatuna, näole asetada.

3824 90 97

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 3824, 3824 90 ja 3824 90 97 sõnastusega.

Plastümbrises olev lahus on jahutav vedelik ja see annab tootele tema põhiomaduse rubriigi 3824 valmistisena.

Tootel ei ole ravi- ega profülaktilist toimet grupi 30 tähenduses.

| 2. | Vee ja õli seguga täidetud plastpadjake ujumistrikoode või rinnahoidjate kausikestesse asetamiseks. |
| --- | --- |

2.

Vee ja õli seguga täidetud plastpadjake ujumistrikoode või rinnahoidjate kausikestesse asetamiseks.

3926 20 00

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 3926 ja 3926 20 00 sõnastusega.

Kuna toode on kavandatud naiste ujumistrikoode või rinnahoidjate kausikestesse asetamiseks, siis loetakse see rubriigi 3926 mõistes alamrubriigi 3926 20 00 rõivamanuseks.

| 3. | Riidest vöökujuline toode, mis on täidetud hariliku nisu teradega ning mida pärast kuumutamist mikrolaineahjus kasutatakse alaseljavalude leevendamiseks. |
| --- | --- |

3.

Riidest vöökujuline toode, mis on täidetud hariliku nisu teradega ning mida pärast kuumutamist mikrolaineahjus kasutatakse alaseljavalude leevendamiseks.

1001 90 99

Klassifikatsioon määratakse kindlaks kombineeritud nomenklatuuri klassifitseerimise üldreeglitega 1, 3 b ja 6 ning CN-koodide 1001, 1001 90 ja 1001 90 99 sõnastusega.

Vöö sees olevat harilikku nisu, mis annab tootele tema põhiomaduse rubriigi 1001 teraviljana, kasutatakse talletatud soojuse ülekandmiseks.

Tootel ei ole ravi- ega profülaktilist toimet grupi 30 tähenduses.

---

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/5

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 324/2008,

9. aprill 2008,

millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise uuendatud kord

(EMPs kohaldatav tekst)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrust (EÜ) nr 725/2004 laevade ja sadamarajatiste turvalisuse tugevdamise kohta, (1) eriti selle artikli 9 lõiget 4,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. oktoobri 2005. aasta direktiivi 2005/65/EÜ sadamate turvalisuse tugevdamise kohta, (2) eriti selle artikli 13 lõikeid 2 ja 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Alates kuue kuu möödumisest määruse (EÜ) nr 725/2004 jõustumiskuupäevast peaks komisjon kontrollima kõnealuse määruse kohaldamist liikmesriikides. Komisjoni järelevalve all toimuvaid kontrolle on vaja selleks, et veenduda liikmesriikide kvaliteedikontrollisüsteemide ning meresõiduturvalisuse meetmete, korra ja struktuuri tõhususes. |
| --- | --- |

(1)

Alates kuue kuu möödumisest määruse (EÜ) nr 725/2004 jõustumiskuupäevast peaks komisjon kontrollima kõnealuse määruse kohaldamist liikmesriikides. Komisjoni järelevalve all toimuvaid kontrolle on vaja selleks, et veenduda liikmesriikide kvaliteedikontrollisüsteemide ning meresõiduturvalisuse meetmete, korra ja struktuuri tõhususes.

| (2) | Vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 13 lõikele 3 peaks komisjon koostöös määruses (EÜ) nr 725/2004 sätestatud kontrollidega jälgima kõnealuse direktiivi rakendamist liikmesriikides. |
| --- | --- |

(2)

Vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 13 lõikele 3 peaks komisjon koostöös määruses (EÜ) nr 725/2004 sätestatud kontrollidega jälgima kõnealuse direktiivi rakendamist liikmesriikides.

| (3) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks andma komisjonile tehnilist abi tema kontrolliülesannete täitmisel laevade, asjaomaste ettevõtjate ja volitatud turvalisusorganisatsioonide suhtes. |
| --- | --- |

(3)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1406/2002 (3) asutatud Euroopa Meresõiduohutuse Amet peaks andma komisjonile tehnilist abi tema kontrolliülesannete täitmisel laevade, asjaomaste ettevõtjate ja volitatud turvalisusorganisatsioonide suhtes.

| (4) | Komisjon peaks oma kontrolli ajakava ja ettevalmistamise liikmesriikidega kooskõlastama. Komisjoni kontrollirühmadesse võiksid kuuluda ka asjakohase kvalifikatsiooniga riiklikud inspektorid, kui nad on kättesaadavad. |
| --- | --- |

(4)

Komisjon peaks oma kontrolli ajakava ja ettevalmistamise liikmesriikidega kooskõlastama. Komisjoni kontrollirühmadesse võiksid kuuluda ka asjakohase kvalifikatsiooniga riiklikud inspektorid, kui nad on kättesaadavad.

| (5) | Komisjoni kontroll peaks toimuma vastavalt kindlaksmääratud korrale, kohaldades standardmeetodeid. |
| --- | --- |

(5)

Komisjoni kontroll peaks toimuma vastavalt kindlaksmääratud korrale, kohaldades standardmeetodeid.

| (6) | Kontrolliga seotud tundlikku teavet tuleks käsitada salastatud teabena. |
| --- | --- |

(6)

Kontrolliga seotud tundlikku teavet tuleks käsitada salastatud teabena.

| (7) | Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 10. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 884/2005, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise kord. (4) |
| --- | --- |

(7)

Seetõttu tuleks kehtetuks tunnistada komisjoni 10. juuni 2005. aasta määrus (EÜ) nr 884/2005, millega kehtestatakse meresõiduturvalisuse alaste komisjoni kontrollide läbiviimise kord. (4)

| (8) | Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 11 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(8)

Käesolevas määruses sätestatud meetmed on kooskõlas määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 11 lõike 1 alusel asutatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I   PEATÜKK

SISU JA MÕISTED

Artikkel 1

Sisu

Käesoleva määrusega kehtestatakse komisjoni poolt korraldatava kontrolli kord määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaldamise järelevalveks liikmesriikide, üksikute sadamarajatiste ning asjaomaste ettevõtjate tasandil.

Käesoleva määrusega kehtestatakse ka kord, mille kohaselt komisjon teostab järelevalvet direktiivi 2005/65/EÜ rakendamise üle koostöös liikmesriikide ja liikmesriikide poolt käesoleva määruse artikli 2 punkti 11 alusel määratletud sadamate rajatiste tasandil teostatavate kontrollidega.

Kontrolle korraldatakse läbipaistval, tõhusal, ühtlustatud ja järjepideval viisil.

Artikkel 2

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1) | „komisjoni kontroll” – liikmesriikides meresõiduturvalisuse kvaliteedikontrollisüsteemide, meetmete, korra ja struktuuride kontrollimine komisjoni inspektorite poolt, et määrata kindlaks määruse (EÜ) nr 725/2004 täitmine ja direktiivi 2005/65/EÜ rakendamine; |
| --- | --- |

1)

„komisjoni kontroll” – liikmesriikides meresõiduturvalisuse kvaliteedikontrollisüsteemide, meetmete, korra ja struktuuride kontrollimine komisjoni inspektorite poolt, et määrata kindlaks määruse (EÜ) nr 725/2004 täitmine ja direktiivi 2005/65/EÜ rakendamine;

| 2) | „komisjoni inspektor” – artiklis 7 sätestatud kriteeriumidele vastav komisjoni või Euroopa Meresõiduohutuse Ameti teenistuses olev isik või riiklik inspektor, keda komisjon on volitanud osalema komisjoni kontrollis; |
| --- | --- |

2)

„komisjoni inspektor” – artiklis 7 sätestatud kriteeriumidele vastav komisjoni või Euroopa Meresõiduohutuse Ameti teenistuses olev isik või riiklik inspektor, keda komisjon on volitanud osalema komisjoni kontrollis;

| 3) | „riiklik inspektor” – meresõiduturvalisuse inspektorina liikmesriigi teenistuses olev isik, kellel on selle liikmesriigi nõuetele vastav kvalifikatsioon; |
| --- | --- |

3)

„riiklik inspektor” – meresõiduturvalisuse inspektorina liikmesriigi teenistuses olev isik, kellel on selle liikmesriigi nõuetele vastav kvalifikatsioon;

| 4) | „objektiivne tõend” – vaatlusel, mõõtmisel või katsetamisel põhinev ja tõendatav turvalisust või määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõude olemasolu ja rakendamist käsitlev koguseline või kvalitatiivne teave, protokoll või vaatlustulemus; |
| --- | --- |

4)

„objektiivne tõend” – vaatlusel, mõõtmisel või katsetamisel põhinev ja tõendatav turvalisust või määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõude olemasolu ja rakendamist käsitlev koguseline või kvalitatiivne teave, protokoll või vaatlustulemus;

| 5) | „tähelepanek” – komisjoni kontrolli käigus tuvastatud asjaolu, mida toetab objektiivne tõendusmaterjal; |
| --- | --- |

5)

„tähelepanek” – komisjoni kontrolli käigus tuvastatud asjaolu, mida toetab objektiivne tõendusmaterjal;

| 6) | „mittevastavus” – vaadeldud olukord, kus objektiivne tõendusmaterjal osutab määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõude mittetäitmisele ja mis nõuab parandusmeetmete võtmist; |
| --- | --- |

6)

„mittevastavus” – vaadeldud olukord, kus objektiivne tõendusmaterjal osutab määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõude mittetäitmisele ja mis nõuab parandusmeetmete võtmist;

| 7) | „oluline mittevastavus” – tuvastatav kõrvalekalle, mis kujutab endast tõsist ohtu meresõiduturvalisusele, nõuab viivitamatut parandusmeetmete võtmist ning hõlmab määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõuete tõhusa ja süstemaatilise rakendamise puudumist; |
| --- | --- |

7)

„oluline mittevastavus” – tuvastatav kõrvalekalle, mis kujutab endast tõsist ohtu meresõiduturvalisusele, nõuab viivitamatut parandusmeetmete võtmist ning hõlmab määruses (EÜ) nr 725/2004 või direktiivis 2005/65/EÜ sätestatud nõuete tõhusa ja süstemaatilise rakendamise puudumist;

| 8) | „keskus” – iga liikmesriigi määratud asutus, kes töötab komisjoni ja teiste liikmesriikide kontaktasutusena ning hõlbustab ja jälgib määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaste meresõiduturvalisuse meetmete ja direktiivi 2005/65/EÜ kohaste sadamaturvalisuse meetmete kohaldamist ning annab sellekohast teavet; |
| --- | --- |

8)

„keskus” – iga liikmesriigi määratud asutus, kes töötab komisjoni ja teiste liikmesriikide kontaktasutusena ning hõlbustab ja jälgib määruse (EÜ) nr 725/2004 kohaste meresõiduturvalisuse meetmete ja direktiivi 2005/65/EÜ kohaste sadamaturvalisuse meetmete kohaldamist ning annab sellekohast teavet;

| 9) | „asjakohane ettevõtja” – üksus, mille ülesanne on määrata äriühingu turvaülem, laeva turvaülem või sadamarajatise turvaülem või mis vastutab laeva või sadamarajatise turvaplaani rakendamise eest või kelle liikmesriik on määranud tunnustatud turvaorganisatsiooniks; |
| --- | --- |

9)

„asjakohane ettevõtja” – üksus, mille ülesanne on määrata äriühingu turvaülem, laeva turvaülem või sadamarajatise turvaülem või mis vastutab laeva või sadamarajatise turvaplaani rakendamise eest või kelle liikmesriik on määranud tunnustatud turvaorganisatsiooniks;

| 10) | „test” – meresõiduturvalisuse meetmete katsetamine, mille käigus simuleeritakse kavatsust sooritada õigusvastane tegu, et kontrollida olemasolevate turvameetmete rakendamise tõhusust; |
| --- | --- |

10)

„test” – meresõiduturvalisuse meetmete katsetamine, mille käigus simuleeritakse kavatsust sooritada õigusvastane tegu, et kontrollida olemasolevate turvameetmete rakendamise tõhusust;

| 11) | „sadam” – liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 2 lõikele 3 määratletud piiridesse jääv ala, millest on artikli 12 alusel komisjonile teatatud. |
| --- | --- |

11)

„sadam” – liikmesriigi poolt vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 2 lõikele 3 määratletud piiridesse jääv ala, millest on artikli 12 alusel komisjonile teatatud.

II   PEATÜKK

ÜLDNÕUDED

Artikkel 3

Liikmesriikide koostöö komisjoniga

Ilma et see piiraks komisjoni vastutust, teevad liikmesriigid oma kontrolliülesannete täitmisel komisjoniga koostööd. Koostööd tehakse nii ettevalmistus-, kontrolli- kui ka aruandeetapis.

Artikkel 4

Komisjoni volituste kasutamine

1.   Iga liikmesriik tagab, et komisjoni inspektoril on võimalik kasutada õigust kontrollida määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ kohaste pädevate asutuste ja muude asjakohaste ettevõtjate tegutsemist meresõiduturvalisuse alal.

2.   Iga liikmesriik tagab, et komisjoni inspektoril on taotluse korral juurdepääs kõikidele asjakohastele turvalisusega seotud dokumentidele ja eriti:

| a) | määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 3 osutatud riiklikule programmile, et rakendada kõnealust määrust; |
| --- | --- |

a)

määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 3 osutatud riiklikule programmile, et rakendada kõnealust määrust;

| b) | määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 4 osutatud keskuste esitatud andmetele ja järelevalvearuannetele; |
| --- | --- |

b)

määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 9 lõikes 4 osutatud keskuste esitatud andmetele ja järelevalvearuannetele;

| c) | liikmesriikide poolt sadamate turvaplaanide rakendamise üle teostatud järelevalve tulemusele. |
| --- | --- |

c)

liikmesriikide poolt sadamate turvaplaanide rakendamise üle teostatud järelevalve tulemusele.

3.   Kui komisjoni inspektoritel esineb oma ülesannete täitmisel raskusi, aitavad asjaomased liikmesriigid nende pädevuses olevate vahendite abil komisjonil tema ülesanded lõpule viia.

Artikkel 5

Riiklike inspektorite osalemine komisjoni kontrollis

1.   Liikmesriigid püüavad anda komisjoni käsutusse riiklikud inspektorid, kes saavad osaleda komisjoni kontrollis, sealhulgas vastavatel ettevalmistus- ja aruandeetappidel.

2.   Riiklik inspektor ei osale komisjoni kontrollis selles liikmesriigis, mille teenistuses ta on.

3.   Iga liikmesriik annab komisjonile nende riiklike inspektorite nimekirja, keda komisjon võib kutsuda osalema komisjoni kontrollis.

Nimekirja ajakohastatakse vähemalt iga aasta juuni lõpuks.

4.   Komisjon edastab käesoleva artikli lõike 3 esimeses lõigus osutatud nimekirjad määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 11 lõike 1 alusel asutatud komiteele (edaspidi „komitee”).

5.   Kui komisjon peab vajalikuks riikliku inspektori osalemist teatavas komisjoni kontrollkäigus, esitab komisjon liikmesriikidele teabepäringu riiklike inspektorite kasutamise võimaluse kohta selles kontrollkäigus. Sellised päringud tehakse harilikult kaheksa nädalat enne kontrollkäiku.

6.   Kulud, mis tulenevad riiklike inspektorite osalemisest komisjoni kontrollis, katab komisjon kooskõlas ühenduse eeskirjadega.

Artikkel 6

Euroopa Meresõiduohutuse Ameti tehniline abi komisjoni kontrollile

Komisjonile tehnilise abi osutamisel vastavalt määruse (EÜ) nr 1406/2002 artikli 2 punkti b alapunktile iv võimaldab Euroopa Meresõiduohutuse Amet tehniliste ekspertide osalemist komisjoni kontrollis, sealhulgas vastavatel ettevalmistus- ja aruandeetappidel.

Artikkel 7

Komisjoni inspektorite kvalifikatsioonikriteeriumid ja väljaõpe

1.   Komisjoni inspektoritel peab olema asjakohane kvalifikatsioon, sealhulgas piisavalt teoreetilisi ja praktilisi kogemusi meresõiduturvalisuse valdkonnas. See hõlmab tavaliselt järgmist:

| a) | hea ülevaade meresõiduturvalisusest ja selle kohaldamisest kontrollitavate toimingute suhtes; |
| --- | --- |

a)

hea ülevaade meresõiduturvalisusest ja selle kohaldamisest kontrollitavate toimingute suhtes;

| b) | tööalane oskus kasutada turbetehnoloogiaid ja -meetodeid; |
| --- | --- |

b)

tööalane oskus kasutada turbetehnoloogiaid ja -meetodeid;

| c) | kontrollipõhimõtete, -menetluste- ja -meetodite alased teadmised; |
| --- | --- |

c)

kontrollipõhimõtete, -menetluste- ja -meetodite alased teadmised;

| d) | tööalased teadmised kontrollitavatest toimingutest. |
| --- | --- |

d)

tööalased teadmised kontrollitavatest toimingutest.

2.   Selleks et olla komisjoni kontrollkäikudeks asjakohase kvalifikatsiooniga, peavad komisjoni inspektorid olema edukalt läbinud sellise kontrolli tegemiseks vajaliku väljaõppe.

Riiklikud inspektorid peavad komisjoni inspektorina tegutsemiseks olema läbinud väljaõppe:

| a) | mille on heaks kiitnud komisjon; |
| --- | --- |

a)

mille on heaks kiitnud komisjon;

| b) | mis hõlmab nii alus- kui ka täiendõpet; |
| --- | --- |

b)

mis hõlmab nii alus- kui ka täiendõpet;

| c) | mis tagab võimekustaseme, millest piisab, et kontrollida turvameetmete rakendamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 725/2004 ja direktiiviga 2005/65/EÜ. |
| --- | --- |

c)

mis tagab võimekustaseme, millest piisab, et kontrollida turvameetmete rakendamist kooskõlas määrusega (EÜ) nr 725/2004 ja direktiiviga 2005/65/EÜ.

3.   Komisjon tagab, et komisjoni inspektorid vastavad lõigetes 1 ja 2 sätestatud kriteeriumidele.

III   PEATÜKK

KOMISJONI KONTROLLI KORD

Artikkel 8

Kontrollkäikudest teatamine

1.   Komisjon teatab kontrollkäigust selle liikmesriigi keskusele, mille territooriumil kontroll korraldatakse, vähemalt kuus nädalat ette. Erakorralistele sündmustele reageerimisel võib seda etteteatamisaega lühendada.

Et kontrolliprotsessi mitte ohustada, võtavad liikmesriigid kõik vajalikud meetmed selle tagamiseks, et kontrollkäiku käsitlev teatis oleks konfidentsiaalne.

2.   Keskusele teatatakse ette komisjoni kontrolli kavatsetavast ulatusest.

Kui kontrollitakse sadamarajatist, teavitatakse teatises keskust sellest, kas:

| a) | kontroll hõlmab kontrollkäigu ajal kõnealuses sadamarajatises või mujal sadamas asuvaid laevu, ja |
| --- | --- |

a)

kontroll hõlmab kontrollkäigu ajal kõnealuses sadamarajatises või mujal sadamas asuvaid laevu, ja

| b) | kas kontroll hõlmab vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 13 lõikele 2 järelevalvet asjaomase sadama üle. |
| --- | --- |

b)

kas kontroll hõlmab vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artikli 13 lõikele 2 järelevalvet asjaomase sadama üle.

Punkti b kohaldamisel tähendab „järelevalve” kindlakstegemist, kas liikmesriigid ja nende territooriumil asuvad sadamad, millest on komisjonile teatatud vastavalt direktiivi 2005/65/EÜ artiklile 12, on rakendanud direktiivi 2005/65/EÜ sätted. Eelkõige tehakse järelevalve käigus kindlaks, et kõiki direktiivi 2005/65/EÜ sätteid on arvesse võetud sadamate turvalisuse hindamisel ja sadamate turvaplaanide koostamisel ning et kehtestatud meetmed vastavad asjaomastes sadamates asuvate sadamarajatiste suhtes määruse (EÜ) nr 725/2004 raames vastu võetud kehtivatele sätetele.

3.   Keskus:

| a) | teavitab kontrollitava liikmesriigi asjakohaseid pädevaid asutusi; |
| --- | --- |

a)

teavitab kontrollitava liikmesriigi asjakohaseid pädevaid asutusi;

| b) | teavitab komisjoni nendest asjakohastest pädevatest asutustest. |
| --- | --- |

b)

teavitab komisjoni nendest asjakohastest pädevatest asutustest.

4.   Lõikes 1 osutatud keskus teatab komisjonile vähemalt 24 tundi enne kontrollkäiku nende laevade lipuriigi nime ja IMO numbri, mis on kontrollkäigu ajal eeldatavasti lõike 2 punkti 2 kohaselt teatatud sadamarajatises või sadamas.

5.   Kui laeva lipuriik on liikmesriik, teatab komisjon võimaluse korral selle liikmesriigi keskusele, et kõnealust laeva võidakse kontrollida, kui see on sadamarajatises või selle juures.

6.   Kui liikmesriigi sadamarajatise kontroll hõlmab laeva kontrollimist, mille lipuriik on kõnealune liikmesriik, peab keskus komisjoniga sidet, et kinnitada, kas laev on kontrolli ajal selle sadamarajatise juures või mitte.

7.   Kui eelnevalt kontrollimisele määratud laev ei sildu sadamarajatise kontrollkäigu ajal asjaomases sadamas, lepivad komisjon ja artikli 9 lõike 3 kohaselt ametisse määratud koordinaator kontrollimiseks kokku teise laeva. See laev võib asuda asjaomase sadama mõnes teises rajatises või selle juures. Sellistel juhtudel kohaldatakse käesoleva artikli lõikeid 5 ja 8.

8.   Komisjoni kontroll viiakse läbi selle liikmesriigi juhtimisel, kus sadamarajatis asub, rakendades muudetud 1974. aasta rahvusvahelise konventsiooni inimelude ohutusest merel (SOLASe konventsioon) meresõiduturvalisuse tugevdamise erimeetmete reegli 9 kohaselt kontrolli- ja vastavusmeetmeid, kui:

| a) | laeva lipuriik ei ole liikmesriik või |
| --- | --- |

a)

laeva lipuriik ei ole liikmesriik või

| b) | laeva ei nimetatud lõike 4 alusel antud teabes. |
| --- | --- |

b)

laeva ei nimetatud lõike 4 alusel antud teabes.

9.   Keskusele kontrollkäigust teatades võib edastada ka kontrollieelse küsimustiku, mis tuleb täita asjakohasel pädeval asutusel, ja taotluse artikli 4 lõikes 2 osutatud dokumentide saamiseks.

Samuti täpsustatakse teates, milliseks kuupäevaks tuleb täidetud küsimustik ja artikli 4 lõikes 2 osutatud dokumendid komisjonile esitada.

Artikkel 9

Kontrollkäikude ettevalmistamine

1.   Komisjoni inspektorid teevad ettevalmistusi kontrolli tõhususe, täpsuse ja järjepidevuse tagamiseks.

2.   Komisjon annab keskusele kontrollkäiku tegema volitatud komisjoni inspektorite nimed ja vajaduse korral muud andmed. Kõnealuses nimekirjas on nimetatud ka kontrollkäigu rühmajuht, kes on komisjoni teenistuses olev komisjoni inspektor.

3.   Keskus tagab, et iga kontrollkäigu jaoks määratakse koordinaator, kes hoolitseb kontrolliga seotud praktiliste küsimuste korraldamise eest. Kontrollkäigu ajal on rühmajuht koordinaatori peamine kontaktisik.

Artikkel 10

Kontrollkäikude korraldamine

1.   Määruses (EÜ) nr 725/2004 sätestatud meresõiduturvalisusnõuete liikmesriikidepoolse kohaldamise järelevalveks kasutatakse standardmeetodeid.

2.   Liikmesriigid tagavad, et komisjoni inspektoritel on saatja kogu kontrollkäigu kestel.

3.   Kui tuleb kontrollida sadamarajatises või selle juures olevat laeva, mille lipuriik ei ole sadamarajatise asukohaliikmesriik, tagab sadamarajatise asukohaliikmesriik, et komisjoni inspektoreid saadab laeva kontrollimise kestel määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 8 lõikes 2 osutatud asutuse ametnik.

4.   Komisjoni inspektoritel on kaasas isikutunnistus, mis annab neile õiguse komisjoni nimel kontrolli läbi viia. Liikmesriigid tagavad, et komisjoni inspektoritel on kontrolliks vajalik juurdepääs kõikidele aladele.

5.   Test korraldatakse üksnes pärast seda, kui keskusele on sellest teatatud ning selle ulatus ja eesmärk on keskusega kokku lepitud. Keskus korraldab kõik vajalikud kooskõlastused asjaomaste pädevate asutustega.

6.   Kui see on asjakohane ja teostatav, esitavad komisjoni inspektorid kohapeal mitteametliku suulise kokkuvõtte oma tähelepanekustest, ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist.

Enne käesoleva määruse artikli 11 kohase kontrolliaruande valmimist teatatakse asjakohasele keskusele viivitamata igast komisjoni kontrolli käigus tuvastatud olulisest mittevastavusest määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele.

Juhtudel, mil laeva kontrolli läbi viiv komisjoni inspektor avastab artikli 16 kohaste meetmete võtmist nõudva olulise mittevastavuse, teatab rühmajuht sellest viivitamata sadamariigina toimiva liikmesriigi keskusele.

Artikkel 11

Kontrolliaruanne

1.   Kuue nädala jooksul pärast kontrolli lõppu esitab komisjon liikmesriigile kontrolliaruande. Kõnealune kontrolliaruanne võib vastavalt vajadusele sisaldada artikli 8 lõike 2 punkti b kohaselt teostatud järelevalve tulemusi.

2.   Kui sadamarajatise kontrollimise käigus on kontrollitud laeva, tehakse kontrolliaruande asjakohastest osadest ärakiri sellele liikmesriigile, mis on laeva lipuriik, kui see ei ole sama liikmesriik, kus kontroll toimus.

3.   Liikmesriik teatab kontrollitud üksustele kontrolli käigus tehtud asjakohased tähelepanekud. Kontrolliaruannet ennast kontrollitud üksustele ei edastata.

4.   Aruandes esitatakse üksikasjalikult kontrolli käigus tehtud tähelepanekud, näidates ära kõik mittevastavused või olulised mittevastavused määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele.

Aruanne võib sisaldada parandusmeetmete soovitusi.

5.   Määruse (EÜ) nr 725/2004 ja direktiivi 2005/65/EÜ rakendamist hinnates kohaldatakse iga aruandes esitatava tähelepaneku suhtes järgmist liigitust:

| a) | on vastavuses; |
| --- | --- |

a)

on vastavuses;

| b) | on vastavuses, kuid täiustamine on soovitav; |
| --- | --- |

b)

on vastavuses, kuid täiustamine on soovitav;

| c) | ei ole vastavuses; |
| --- | --- |

c)

ei ole vastavuses;

| d) | oluliselt mittevastavuses; |
| --- | --- |

d)

oluliselt mittevastavuses;

| e) | ei kohaldata; |
| --- | --- |

e)

ei kohaldata;

| f) | ei leidnud kinnitust. |
| --- | --- |

f)

ei leidnud kinnitust.

Artikkel 12

Liikmesriigi vastus

1.   Kolme kuu jooksul alates kontrolliaruande ärasaatmise kuupäevast esitab liikmesriik komisjonile kirjaliku vastuse, milles:

| a) | käsitletakse tähelepanekuid ja soovitusi, ning |
| --- | --- |

a)

käsitletakse tähelepanekuid ja soovitusi, ning

| b) | esitatakse tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks tegevuskava, täpsustades meetmed ja tähtajad. |
| --- | --- |

b)

esitatakse tuvastatud puuduste kõrvaldamiseks tegevuskava, täpsustades meetmed ja tähtajad.

2.   Vastust ei nõuta, kui kontrolliaruandes ei ole kindlaks tehtud ühtegi määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele mittevastavust ega olulist mittevastavust.

Artikkel 13

Komisjoni meetmed

1.   Määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele mittevastavuse või olulise mittevastavuse korral võib komisjon pärast liikmesriigilt vastuse saamist võtta järgmisi meetmeid:

| a) | esitada liikmesriigile märkusi või nõuda täpsemat selgitust vastuse või selle osa kohta; |
| --- | --- |

a)

esitada liikmesriigile märkusi või nõuda täpsemat selgitust vastuse või selle osa kohta;

| b) | korraldada parandusmeetmete rakendamise kontrollimiseks järelkontroll või järelevalve, millest tuleb vähemalt kaks nädalat ette teatada; |
| --- | --- |

b)

korraldada parandusmeetmete rakendamise kontrollimiseks järelkontroll või järelevalve, millest tuleb vähemalt kaks nädalat ette teatada;

| c) | algatada asjaomase liikmesriigi suhtes rikkumismenetlus. |
| --- | --- |

c)

algatada asjaomase liikmesriigi suhtes rikkumismenetlus.

2.   Kui järelkontrollida tuleb laeva, teatab lipuliikmesriik komisjonile võimaluse korral laeva edasised peatumissadamad, et komisjon saaks otsustada järelkontrolli koha ja aja.

IV   PEATÜKK

ÜLD- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 14

Tundlik teave

Komisjon käsitab kontrolliga seotud tundlikku teavet salastatud teabena, ilma et see piiraks määruse (EÜ) nr 725/2004 artikli 13 ja direktiivi 2005/65/EÜ artikli 16 kohaldamist.

Artikkel 15

Komisjoni kontrolliprogramm

1.   Komisjon küsib komiteelt nõu kontrolliprogrammi rakendamise prioriteetide kohta.

2.   Komisjon annab komiteele korrapäraselt teavet oma kontrolliprogrammi rakendamise ja tulemuste kohta.

Artikkel 16

Liikmesriikide teavitamine olulistest mittevastavustest

Kui kontrolli käigus ilmneb oluline mittevastavus määruse (EÜ) nr 725/2004 või direktiivi 2005/65/EÜ nõuetele ja sellel leitakse olevat oluline mõju ühenduse üldisele meresõiduturvalisusele, teatab komisjon kohe pärast kontrolliaruande esitamist asjaomasele liikmesriigile sellest ka teistele liikmesriikidele.

Pärast seda, kui käesoleva artikli kohaselt teistele liikmesriikidele teatatud oluline mittevastavus on komisjonile rahuldavalt parandatud, teatab komisjon sellest viivitamata teistele liikmesriikidele.

Artikkel 17

Läbivaatamine

Komisjon vaatab korrapäraselt läbi oma kontrollisüsteemi ja eriti selle tõhususe.

Artikkel 18

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 884/2005 tunnistatakse kehtetuks.

Artikkel 19

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 9. aprill 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  ELT L 129, 29.4.2004, lk 6.

1

(2)  ELT L 310, 25.11.2005, lk 28.

2

(3)  EÜT L 208, 5.8.2002, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2038/2006 (ELT L 394, 30.12.2006, lk 1).

3

(4)  ELT L 148, 11.6.2005, lk 25.

4

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/11

---

KOMISJONI OTSUS,

18. märts 2008,

millega muudetakse otsust 2004/452/EÜ, millega kehtestatakse asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1005 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/291/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 1997. aasta määrust (EÜ) nr 322/97 ühenduse statistika kohta, (1) eelkõige selle artikli 20 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni 17. mai 2002. aasta määruses (EÜ) nr 831/2002, millega rakendatakse ühenduse statistikat käsitlevat nõukogu määrust (EÜ) nr 322/97 seoses juurdepääsuga konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil, (2) on seatud eesmärgiks kehtestada tingimused, mille alusel võib lubada ühenduse ametiasutusele edastatud konfidentsiaalseid andmeid kasutada teaduslikul eesmärgil statistiliste järelduste tegemiseks, ning eeskirjad ühenduse ja liikmesriikide ametiasutuste koostöö kohta sellise juurdepääsu hõlbustamiseks.

| (2) | Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil. |
| --- | --- |

(2)

Komisjoni otsusega 2004/452/EÜ (3) on kehtestatud asutuste nimekiri, mille teadlastele võimaldatakse juurdepääs konfidentsiaalsetele andmetele teaduslikul eesmärgil.

| (3) | Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraati (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES, Pariis, Prantsusmaa), New Yorgi osariigi ülikooli teadusfondi (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY, Albany, Ameerika Ühendriigid) ning Soome Pensionikeskust (Eläketurvakeskus – ETK, Soome) tuleb pidada nõutud tingimustele vastavateks asutusteks ja seetõttu tuleks need lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis e osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja. |
| --- | --- |

(3)

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraati (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES, Pariis, Prantsusmaa), New Yorgi osariigi ülikooli teadusfondi (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY, Albany, Ameerika Ühendriigid) ning Soome Pensionikeskust (Eläketurvakeskus – ETK, Soome) tuleb pidada nõutud tingimustele vastavateks asutusteks ja seetõttu tuleks need lisada määruse (EÜ) nr 831/2002 artikli 3 lõike 1 punktis e osutatud asutuste, organisatsioonide ja institutsioonide nimekirja.

| (4) | Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(4)

Käesolevas otsuses sätestatud meetmed on kooskõlas statistilise konfidentsiaalsuse komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsuse 2004/452/EÜ lisa asendatakse käesoleva otsuse lisas esitatud tekstiga.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 18. märts 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  EÜT L 52, 22.2.1997, lk 1. Määrust on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

1

(2)  EÜT L 133, 18.5.2002, lk 7. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1000/2007 (ELT L 226, 30.8.2007, lk 7).

2

(3)  ELT L 156, 30.4.2004, lk 1. Otsust on viimati muudetud otsusega 2008/52/EÜ (ELT L 13, 16.1.2008, lk 29).

3

---

LISA

„LISA

ASUTUSED, MILLE TEADLASTELE VÕIMALDATAKSE TEADUSLIKUL EESMÄRGIL JUURDEPÄÄS KONFIDENTSIAALSETELE ANDMETELE

Euroopa Keskpank

Hispaania Keskpank

Itaalia Keskpank

Cornelli Ülikool (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

New Yorgi ülikooli Baruchi kolledži politoloogia osakond (New Yorgi osariik, Ameerika Ühendriigid)

Saksamaa Keskpank

Euroopa Komisjoni tööhõive, sotsiaalküsimuste ja võrdsete võimaluste peadirektoraadi tööhõive analüüsi üksus

Tel Avivi Ülikool (Iisrael)

Maailmapank

Princetoni Ülikooli Woodrow Wilsoni avalike ja rahvusvaheliste suhete kooli rahvatervise ja heaolu keskus (Center of Health and Wellbeing – CHW), New Jersey, Ameerika Ühendriigid

Chicago Ülikool (UofC), Illinois, Ameerika Ühendriigid

Majanduskoostöö ja Arengu Organisatsioon (OECD)

Kanada statistikaameti pere- ja tööhõiveuuringute osakond (Family and Labour Studies Division of Statistics), Ottawa, Ontario, Kanada

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi ökonomeetria ja pettusevastase tegevuse statistikaalase toetuse üksus

Euroopa Komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse peadirektoraadi Euroopa teadusruumi toetusüksus

Yorgi Ülikooli Atkinsoni humanitaar- ja kutseõppe teaduskonna sotsiaalteaduste osakonna Kanada uuringute õppetool (Canada Research Chair of the School of Social Science in the Atkinson Faculty of Liberal and Professional Studies at York University), Ontario, Kanada

Illinoisi Ülikool Chicagos (UIC), Chicago, Ameerika Ühendriigid

California Ülikooli Rady Ärikool (Rady School of Management at the University of California), San Diego, Ameerika Ühendriigid

Töö, töösuhete ja solidaarsuse ministeeriumi teadus-, uuringute- ja statistikadirektoraat (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques - DARES), Pariis, Prantsusmaa

New Yorgi osariigi ülikooli teadusfond (Research Foundation of State University of New York – RFSUNY), Albany, Ameerika Ühendriigid

Soome Pensionikeskus (Eläketurvakeskus – ETK), Soome”

---

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/14

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2008,

milles sätestatakse, et Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1217 all)

(Ainult bulgaaria-, itaalia-, poola-, rumeenia-, saksa-, slovaki-, sloveeni-, tšehhi- ja ungarikeelne tekst on autentsed)

(2008/292/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 18. septembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1100/2007, millega kehtestatakse meetmed euroopa angerja varude taastamiseks, (1) eriti selle artikli 1 lõiget 2,

olles konsulteerinud kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomiteega,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määrusega (EÜ) nr 1100/2007 on kehtestatud raamistik euroopa angerja varude kaitseks ja säästvaks kasutamiseks ühenduse vetes ning liikmesriikide rannalaguunides, suudmealade vetes ja jõgedes ning nendega ühenduses olevates sisevetes. |
| --- | --- |

(1)

Määrusega (EÜ) nr 1100/2007 on kehtestatud raamistik euroopa angerja varude kaitseks ja säästvaks kasutamiseks ühenduse vetes ning liikmesriikide rannalaguunides, suudmealade vetes ja jõgedes ning nendega ühenduses olevates sisevetes.

| (2) | Liikmesriigid peavad kindlaks määrama ja piiritlema oma riigi territooriumil asuvad eraldi vesikonnad, mis on euroopa angerja looduslikuks elupaigaks. Iga angerjate vesikonna kohta peavad liikmesriigid koostama angerjavarude majandamiskava. |
| --- | --- |

(2)

Liikmesriigid peavad kindlaks määrama ja piiritlema oma riigi territooriumil asuvad eraldi vesikonnad, mis on euroopa angerja looduslikuks elupaigaks. Iga angerjate vesikonna kohta peavad liikmesriigid koostama angerjavarude majandamiskava.

| (3) | Kuna Mustas meres ja sellega seotud jõgikondades leidub vähe euroopa angerjat, ei ole kindel, kas kõnealused veed on selle liigi looduslikuks elupaigaks. |
| --- | --- |

(3)

Kuna Mustas meres ja sellega seotud jõgikondades leidub vähe euroopa angerjat, ei ole kindel, kas kõnealused veed on selle liigi looduslikuks elupaigaks.

| (4) | Seepärast on komisjon volitatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 kohaselt otsustama, kas Must meri ja sellega seotud jõgikonnad on selline looduslik elupaik, kus on vaja rakendada kalavarude taastamise meetmeid. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast on komisjon volitatud määruse (EÜ) nr 1100/2007 kohaselt otsustama, kas Must meri ja sellega seotud jõgikonnad on selline looduslik elupaik, kus on vaja rakendada kalavarude taastamise meetmeid.

| (5) | Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee poolt komisjonile antud nõuande kohaselt on Must meri ja sellega seotud jõgikonnad euroopa angerja levikuala kõige kaugemal piiril ning enne kalamaimudega asustamist oli angerja loomulik levik seal juhuslik. Enne kalamaimudega asustamist oli euroopa angerja loomkoormus kõnealustes vetes liiga väike kalanduse toetamiseks ükskõik millisel angerja arenguperioodil. |
| --- | --- |

(5)

Kalanduse teadus-, tehnika- ja majanduskomitee poolt komisjonile antud nõuande kohaselt on Must meri ja sellega seotud jõgikonnad euroopa angerja levikuala kõige kaugemal piiril ning enne kalamaimudega asustamist oli angerja loomulik levik seal juhuslik. Enne kalamaimudega asustamist oli euroopa angerja loomkoormus kõnealustes vetes liiga väike kalanduse toetamiseks ükskõik millisel angerja arenguperioodil.

| (6) | On ebatõenäoline, et arvestatav hulk Musta merega ühenduses olevatesse jõgedesse asustatud angerjatest saavutab suguküpsuse ja sooritab edukalt kudemisrände Sargasso merre. Lisaks ei ole tõenäoline ka see, et arvestatav hulk noorangerjaid jõuab tagasi Musta merega ühenduses olevatesse jõgedesse, saavutab suguküpsuse ja neil õnnestub kõiki takistusi ületades jõuda kudemispaikadesse. |
| --- | --- |

(6)

On ebatõenäoline, et arvestatav hulk Musta merega ühenduses olevatesse jõgedesse asustatud angerjatest saavutab suguküpsuse ja sooritab edukalt kudemisrände Sargasso merre. Lisaks ei ole tõenäoline ka see, et arvestatav hulk noorangerjaid jõuab tagasi Musta merega ühenduses olevatesse jõgedesse, saavutab suguküpsuse ja neil õnnestub kõiki takistusi ületades jõuda kudemispaikadesse.

| (7) | Taastamismeetmetest tulenev võimalik kasu euroopa angerja varudele Mustas meres ja sellega seotud jõgikondades oleks minimaalne ja ebaproportsionaalselt väike võrreldes haldus- ja finantskoormusega, mida see asjaomastele liikmesriikidele kaasa tooks. |
| --- | --- |

(7)

Taastamismeetmetest tulenev võimalik kasu euroopa angerja varudele Mustas meres ja sellega seotud jõgikondades oleks minimaalne ja ebaproportsionaalselt väike võrreldes haldus- ja finantskoormusega, mida see asjaomastele liikmesriikidele kaasa tooks.

| (8) | Seepärast tuleks sätestada, et Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses. |
| --- | --- |

(8)

Seepärast tuleks sätestada, et Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses.

| (9) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(9)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas kalanduse ja vesiviljeluse korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Must meri ja sellega seotud jõgikonnad ei ole euroopa angerja looduslik elupaik nõukogu määruse (EÜ) nr 1100/2007 tähenduses.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Bulgaaria Vabariigile, Tšehhi Vabariigile, Saksamaa Liitvabariigile, Itaalia Vabariigile, Ungari Vabariigile, Austria Vabariigile, Poola Vabariigile, Rumeeniale, Sloveenia Vabariigile ja Slovaki Vabariigile.

Brüssel, 4. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Joe BORG

---

(1)  ELT L 248, 22.9.2007, lk 17.

1

---

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/16

---

KOMISJONI OTSUS,

4. aprill 2008,

millega muudetakse otsust 2006/784/EÜ Prantsusmaal kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1235 all)

(Ainult prantsuskeelne tekst on autentne)

(2008/293/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 2006/784/EÜ (2) kinnitatakse Prantsusmaal kasutamiseks viis searümpade liigitusmeetodit (Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM), CSB Ultra-Meater, käsitsimeetod (ZP, Zwei-Punkte-Messverfahren), Autofom, UltraFom 300). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 2006/784/EÜ (2) kinnitatakse Prantsusmaal kasutamiseks viis searümpade liigitusmeetodit (Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM), CSB Ultra-Meater, käsitsimeetod (ZP, Zwei-Punkte-Messverfahren), Autofom, UltraFom 300).

| (2) | Prantsusmaa on taotlenud komisjonilt luba kahe uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(2)

Prantsusmaa on taotlenud komisjonilt luba kahe uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 2006/784/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 2006/784/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 2006/784/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmised punktid f ja g:






  „f) | seade CSB Image-Meater ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas. |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmised punktid f ja g:

„f)

seade CSB Image-Meater ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 6. osas.

| g) | seade VCS 2000 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas.”. |
| --- | --- |

g)

seade VCS 2000 ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 7. osas.”.

| 2. | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2.

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Prantsuse Vabariigile.

Brüssel, 4. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  ELT L 318, 17.11.2006, lk 27. Otsust on muudetud otsusega 2007/510/EÜ (ELT L 187, 19.7.2007, lk 47).

2

(3)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).

3

---

LISA

Otsuse 2006/784/EÜ lisa täiendatakse 6. ja 7. osaga:

„6.   OSA

CSB Image-Meater

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega CSB Image-Meater. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega CSB Image-Meater.

| 2. | Seade CSB Image-Meater koosneb videokaamerast ja arvutist, mis on varustatud pildianalüüsi kaardiga, ekraaniga, printeriga, juhtmehhanismiga, mõõtemehhanismiga ja liidestega. Seadmega Image-Meater mõõdetakse rümba poolitusjoonel 11 muutujat, mille väärtused keskseade hinnanguliseks tailihasisalduseks muundab. |
| --- | --- |

2.

Seade CSB Image-Meater koosneb videokaamerast ja arvutist, mis on varustatud pildianalüüsi kaardiga, ekraaniga, printeriga, juhtmehhanismiga, mõõtemehhanismiga ja liidestega. Seadmega Image-Meater mõõdetakse rümba poolitusjoonel 11 muutujat, mille väärtused keskseade hinnanguliseks tailihasisalduseks muundab.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:






  Ŷ = | 64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV |
| --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ =

64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV

kus:

| Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides |
| --- | --- | --- |
| G | = | peki paksus ZP meetodil: peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas |
| MG | = | peki keskmine paksus millimeetrites keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal |
| VaG | = | peki keskmine paksus millimeetrites nimmelüli a kohal |
| VbG | = | peki keskmine paksus millimeetrites nimmelüli b kohal |
| EG | = | peki keskmine paksus millimeetrites mõõdetuna nimmelülisid a–d katvas välimises nahaaluses pekikihis |
| V | = | lihase paksus ZP meetodil: lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas |
| MV | = | lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelihase ja keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal |
| VaV | = | lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli a kohal |
| VbV | = | lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli b kohal |
| VcV | = | lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli c kohal |
| VdV | = | lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli d kohal |

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides

G

=

peki paksus ZP meetodil: peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas

MG

=

peki keskmine paksus millimeetrites keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal

VaG

=

peki keskmine paksus millimeetrites nimmelüli a kohal

VbG

=

peki keskmine paksus millimeetrites nimmelüli b kohal

EG

=

peki keskmine paksus millimeetrites mõõdetuna nimmelülisid a–d katvas välimises nahaaluses pekikihis

V

=

lihase paksus ZP meetodil: lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel kõige õhemas kohas

MV

=

lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelihase ja keskse tuharalihase (musculus gluteus medius) kohal

VaV

=

lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli a kohal

VbV

=

lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli b kohal

VcV

=

lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli c kohal

VdV

=

lihase keskmine paksus millimeetrites nimmelüli d kohal

Valem kehtib 45–125 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

7.   OSA

VCS 2000

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega VCS 2000. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega VCS 2000.

| 2. | Seadme VCS 2000 töö põhineb digitaalsel videopildianalüüsil. Seadme peamised osad on kolm kaamerat, lambid, pildianalüüsiarvuti, arvutiserver ja positsioonimisseadmed. Esimeses peatuspunktis teeb kaamera singi välisküljest pildi. Teises peatuspunktis teevad kaks kaamerat pildid rümba poolitusjoonest. Piltide alusel määratakse kindlaks 40 muutujat. Need muutujad on peamiselt paksused, laiused, pikkused ja piirkonnad. Keskseade muundab mõõdetud väärtused hinnanguliseks tailihasisalduseks. |
| --- | --- |

2.

Seadme VCS 2000 töö põhineb digitaalsel videopildianalüüsil. Seadme peamised osad on kolm kaamerat, lambid, pildianalüüsiarvuti, arvutiserver ja positsioonimisseadmed. Esimeses peatuspunktis teeb kaamera singi välisküljest pildi. Teises peatuspunktis teevad kaks kaamerat pildid rümba poolitusjoonest. Piltide alusel määratakse kindlaks 40 muutujat. Need muutujad on peamiselt paksused, laiused, pikkused ja piirkonnad. Keskseade muundab mõõdetud väärtused hinnanguliseks tailihasisalduseks.

| 3. | Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 40 muutuja alusel järgmise valemiga:






  Ŷ = | 122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40 |
| --- | --- | --- |

3.

Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 40 muutuja alusel järgmise valemiga:

Ŷ =

122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40

kus:

Ŷ = rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides

X1, X2 ... X40 on seadmega VCS 2000 mõõdetud muutujad.

Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile edastatud Prantsusmaa protokolli II osas.

Valem kehtib 45–125 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

---

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/19

---

KOMISJONI OTSUS,

7. aprill 2008,

õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste spektrikasutuse ühtlustatud tingimuste kohta ühenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1256 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/294/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta otsust 676/2002/EÜ Euroopa Ühenduse raadiospektripoliitika reguleeriva raamistiku kohta (raadiospektrit käsitlev otsus), (1) eriti selle artikli 4 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Strateegilise raamistikuga i2010 – Euroopa infoühiskond (2) edendatakse Euroopa Liidus avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust ning rõhutatakse info- ja sidetehnoloogia rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel. Täiendavate sidevahendite arendamine võib kaasa aidata tööviljakuse tõusule ja mobiilsideturu kasvule. |
| --- | --- |

(1)

Strateegilise raamistikuga i2010 – Euroopa infoühiskond (2) edendatakse Euroopa Liidus avatud ja konkurentsivõimelist digitaalmajandust ning rõhutatakse info- ja sidetehnoloogia rolli kaasatuse ja elukvaliteedi edendamisel. Täiendavate sidevahendite arendamine võib kaasa aidata tööviljakuse tõusule ja mobiilsideturu kasvule.

| (2) | Õhus kasutatavad ühendusseadmed on oma olemuselt üleeuroopalised, sest neid kasutatakse enamasti piiriülestel lendudel ühenduse piires ja väljaspool. Koordineeritud lähenemine õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste reguleerimisele toetab ühtse turu eesmärke. |
| --- | --- |

(2)

Õhus kasutatavad ühendusseadmed on oma olemuselt üleeuroopalised, sest neid kasutatakse enamasti piiriülestel lendudel ühenduse piires ja väljaspool. Koordineeritud lähenemine õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste reguleerimisele toetab ühtse turu eesmärke.

| (3) | Raadiospektri kasutamise eeskirjade ühtlustamine ühenduse piires lihtsustab õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste õigeaegset käivitamist ja kasutuselevõttu ühenduses. |
| --- | --- |

(3)

Raadiospektri kasutamise eeskirjade ühtlustamine ühenduse piires lihtsustab õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste õigeaegset käivitamist ja kasutuselevõttu ühenduses.

| (4) | Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste kommertskäitamine on praegu võimalik ainult GSM-süsteemidega, mis kasutavad üleslülis sagedusala 1 710–1 785 MHz (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning allalülis sagedusala 1 805–1 880 MHz (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu) kooskõlas ETSI standarditega EN 301 502 ja EN 301 511. Tulevikus võivad need laieneda muudele maapealsetele üldkasutatavatele mobiilsidevõrkude süsteemidele, mida käitatakse kooskõlas muude standarditega ja muudel sagedusaladel. |
| --- | --- |

(4)

Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste kommertskäitamine on praegu võimalik ainult GSM-süsteemidega, mis kasutavad üleslülis sagedusala 1 710–1 785 MHz (terminal edastab ja tugijaam võtab vastu) ning allalülis sagedusala 1 805–1 880 MHz (tugijaam edastab ja terminal võtab vastu) kooskõlas ETSI standarditega EN 301 502 ja EN 301 511. Tulevikus võivad need laieneda muudele maapealsetele üldkasutatavatele mobiilsidevõrkude süsteemidele, mida käitatakse kooskõlas muude standarditega ja muudel sagedusaladel.

| (5) | Komisjon on otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt volitanud (3) Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) läbi viima kõiki vajalikke tegevusi, et hinnata spetsiifilisi küsimusi, mis on seotud õhus käitatavate GSM 1800 süsteemide ning potentsiaalselt mõjutatavate raadioteenuste vahelise tehnilise ühilduvusega. Käesolev otsus põhineb CEPTi poolt komisjoni volituse alusel korraldatud tehnilistel uuringutel, mida tutvustatakse CEPTi aruandes 016. (4) |
| --- | --- |

(5)

Komisjon on otsuse 676/2002/EÜ artikli 4 lõike 2 kohaselt volitanud (3) Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (edaspidi „CEPT”) läbi viima kõiki vajalikke tegevusi, et hinnata spetsiifilisi küsimusi, mis on seotud õhus käitatavate GSM 1800 süsteemide ning potentsiaalselt mõjutatavate raadioteenuste vahelise tehnilise ühilduvusega. Käesolev otsus põhineb CEPTi poolt komisjoni volituse alusel korraldatud tehnilistel uuringutel, mida tutvustatakse CEPTi aruandes 016. (4)

| (6) | Õhusõiduki pardal kasutatav mobiilsidesüsteem, mida käsitletakse CEPTi aruandes, koosneb võrgu juhtplokist ja õhusõidukil paiknevast vastuvõtu-saate tugijaamast. Süsteemi ülesehitus tagab, et maapealsete mobiilsidesüsteemide edastatud signaalid ei ole õhusõiduki salongis tuvastatavad ja õhusõidukis paiknevad kasutajaterminalid edastavad signaale vaid minimaalsel tasemel. Võrgu juhtploki ja õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama tehnilised parameetrid tulenevad teoreetilistest mudelitest. |
| --- | --- |

(6)

Õhusõiduki pardal kasutatav mobiilsidesüsteem, mida käsitletakse CEPTi aruandes, koosneb võrgu juhtplokist ja õhusõidukil paiknevast vastuvõtu-saate tugijaamast. Süsteemi ülesehitus tagab, et maapealsete mobiilsidesüsteemide edastatud signaalid ei ole õhusõiduki salongis tuvastatavad ja õhusõidukis paiknevad kasutajaterminalid edastavad signaale vaid minimaalsel tasemel. Võrgu juhtploki ja õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama tehnilised parameetrid tulenevad teoreetilistest mudelitest.

| (7) | Maapealsete elektrooniliste mobiilsidevõrkude spektrikasutus jääb väljapoole käesoleva otsuse reguleerimisala. Neid käsitletakse muu hulgas komisjoni otsuses sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda üleeuroopalisi elektroonilise side teenuseid. |
| --- | --- |

(7)

Maapealsete elektrooniliste mobiilsidevõrkude spektrikasutus jääb väljapoole käesoleva otsuse reguleerimisala. Neid käsitletakse muu hulgas komisjoni otsuses sagedusalade 900 MHz ja 1 800 MHz ühtlustamise kohta maapealsete süsteemide jaoks, millega on võimalik pakkuda üleeuroopalisi elektroonilise side teenuseid.

| (8) | Õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste lubamise tingimuste kindlaksmääramine jääb samuti väljapoole käesoleva otsuse reguleerimisala. Õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste lubamise riiklike tingimuste koordineerimist käsitletakse komisjoni soovituses 2008/295/EÜ (5) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv). (6) |
| --- | --- |

(8)

Õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste lubamise tingimuste kindlaksmääramine jääb samuti väljapoole käesoleva otsuse reguleerimisala. Õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste lubamise riiklike tingimuste koordineerimist käsitletakse komisjoni soovituses 2008/295/EÜ (5) vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivile 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv). (6)

| (9) | Õhusõiduki pardal mobiilsideteenusteks kasutatavad ja käesoleva otsusega reguleeritud seadmed jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (7) reguleerimisalasse. Euroopa Liidus õhusõiduki pardal mobiilsideteenusteks kasutatavate seadmete vastavuseeldus direktiivi 1999/5/EÜ olulistele nõuetele väljendub vastavuses ETSI ühtlustatud standardile EN 302 480 või kasutades muid direktiivis 1999/5/EÜ sätestatud vastavuse hindamise menetlusi. |
| --- | --- |

(9)

Õhusõiduki pardal mobiilsideteenusteks kasutatavad ja käesoleva otsusega reguleeritud seadmed jäävad Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivi 1999/5/EÜ (raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta) (7) reguleerimisalasse. Euroopa Liidus õhusõiduki pardal mobiilsideteenusteks kasutatavate seadmete vastavuseeldus direktiivi 1999/5/EÜ olulistele nõuetele väljendub vastavuses ETSI ühtlustatud standardile EN 302 480 või kasutades muid direktiivis 1999/5/EÜ sätestatud vastavuse hindamise menetlusi.

| (10) | Lennuohutusküsimused on esmajärgulise tähtsusega ning ükski käesoleva otsuse säte ei tohiks olla vastuolus optimaalseks lennuohutuseks vajalike tingimuste säilitamisega. |
| --- | --- |

(10)

Lennuohutusküsimused on esmajärgulise tähtsusega ning ükski käesoleva otsuse säte ei tohiks olla vastuolus optimaalseks lennuohutuseks vajalike tingimuste säilitamisega.

| (11) | Õhusõiduki pardal võib mobiilsideteenuseid osutada ainult tingimusel, et need täidavad asjakohase lennukõlblikkussertifikaadi ja muude asjaomaste lennundussätete kaudu lennuohutuse ning elektroonilise side nõudeid. Lennukõlblikkussertifikaate, mis kehtivad kogu ühenduse territooriumil, annab välja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) vastavalt 24. septembri 2003. aasta komisjoni määrusele (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. (8) |
| --- | --- |

(11)

Õhusõiduki pardal võib mobiilsideteenuseid osutada ainult tingimusel, et need täidavad asjakohase lennukõlblikkussertifikaadi ja muude asjaomaste lennundussätete kaudu lennuohutuse ning elektroonilise side nõudeid. Lennukõlblikkussertifikaate, mis kehtivad kogu ühenduse territooriumil, annab välja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA) vastavalt 24. septembri 2003. aasta komisjoni määrusele (EÜ) nr 1702/2003, millega nähakse ette õhusõidukite ja nendega seotud toodete, osade ja seadmete lennukõlblikkuse ja keskkonnaohutuse sertifitseerimise ning projekteerimis- ja tootjaorganisatsioonide sertifitseerimise rakenduseeskirjad. (8)

| (12) | Käesolevas otsuses ei käsitleta neid spektri küsimusi, mis on seotud õhusõiduki, kosmose satelliitjaama ja maapealse jaama vaheliste sideühendustega, mis on samuti õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks vajalikud. |
| --- | --- |

(12)

Käesolevas otsuses ei käsitleta neid spektri küsimusi, mis on seotud õhusõiduki, kosmose satelliitjaama ja maapealse jaama vaheliste sideühendustega, mis on samuti õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks vajalikud.

| (13) | Käesolevas otsuses kindlaks määratud tingimuste asjakohasuse tagamiseks ja arvestades kiireid muutusi raadiospektri valdkonnas, peaksid liikmesriikide haldusasutused võimaluse korral jälgima õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks ettenähtud seadmete raadiospektri kasutamist, et vaadata käesolev otsus korrapäraselt läbi. Sellise läbivaatamise puhul peaks arvesse võtma tehnoloogia arengut ning tõendama, et õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamise esialgsed eeldused on endiselt asjakohased. |
| --- | --- |

(13)

Käesolevas otsuses kindlaks määratud tingimuste asjakohasuse tagamiseks ja arvestades kiireid muutusi raadiospektri valdkonnas, peaksid liikmesriikide haldusasutused võimaluse korral jälgima õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks ettenähtud seadmete raadiospektri kasutamist, et vaadata käesolev otsus korrapäraselt läbi. Sellise läbivaatamise puhul peaks arvesse võtma tehnoloogia arengut ning tõendama, et õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamise esialgsed eeldused on endiselt asjakohased.

| (14) | Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(14)

Käesoleva otsusega ettenähtud meetmed on kooskõlas raadiospektrikomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesoleva otsuse eesmärk on ühtlustada ühenduse piires tehnilised tingimused raadiospektri kättesaadavuse ja tõhusa kasutamise tagamiseks õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste jaoks.

Käesolevat otsust kohaldatakse ilma, et see piiraks mis tahes muu asjakohase ühenduse sätte ning eelkõige määruse (EÜ) nr 1702/2003 ning soovituse 2008/295/EÜ kohaldamist.

Artikkel 2

Käesolevas otsuses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| 1. | „õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused” – direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punktis c nimetatud sellised ettevõtja osutatavad elektroonilise side teenused, mis võimaldavad lennureisijatel kasutada lennu ajal üldkasutatavaid sidevõrke, loomata selleks otseühendusi maapealsete mobiilsidevõrkudega; |
| --- | --- |

1.

„õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused” – direktiivi 2002/21/EÜ artikli 2 punktis c nimetatud sellised ettevõtja osutatavad elektroonilise side teenused, mis võimaldavad lennureisijatel kasutada lennu ajal üldkasutatavaid sidevõrke, loomata selleks otseühendusi maapealsete mobiilsidevõrkudega;

| 2. | „raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada kahjulikke raadiohäireid raadiosideteenustele ega nõuda nendele seadmetele kaitset raadiosideteenuste kahjulike raadiohäirete eest; |
| --- | --- |

2.

„raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõte” – põhimõte, mille kohaselt ei tohi tekitada kahjulikke raadiohäireid raadiosideteenustele ega nõuda nendele seadmetele kaitset raadiosideteenuste kahjulike raadiohäirete eest;

| 3. | „õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaam” – üks või mitu õhusõiduki pardal asuvat mobiilsidejaama, mis toetavad käesoleva otsuse lisa tabelis 1 esitatud sagedusalade ja süsteemide kasutamist; |
| --- | --- |

3.

„õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaam” – üks või mitu õhusõiduki pardal asuvat mobiilsidejaama, mis toetavad käesoleva otsuse lisa tabelis 1 esitatud sagedusalade ja süsteemide kasutamist;

| 4. | „võrgu juhtplokk” – õhusõidukis asuv seade, mis tagab, et käesoleva otsuse lisa tabelis 2 loetletud maapealsete elektrooniliste mobiilsidesüsteemide edastatud signaalid ei ole õhusõiduki salongis tuvastatavad, tõstes selleks salongis mobiilside vastuvõtu jaoks ettenähtud sagedusalades mürataset. |
| --- | --- |

4.

„võrgu juhtplokk” – õhusõidukis asuv seade, mis tagab, et käesoleva otsuse lisa tabelis 2 loetletud maapealsete elektrooniliste mobiilsidesüsteemide edastatud signaalid ei ole õhusõiduki salongis tuvastatavad, tõstes selleks salongis mobiilside vastuvõtu jaoks ettenähtud sagedusalades mürataset.

Artikkel 3

Liikmesriigid võimaldavad esimesel võimalusel, kuid hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist, lähtuvalt raadiohäirete tekitamise keelu ja raadiohäirete eest kaitse puudumise põhimõttest käesoleva otsuse lisa tabelis 1 esitatud sagedusalade kasutamist õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks tingimusel, et kõnealused teenused vastavad käesoleva otsuse lisas sätestatud tingimustele.

Artikkel 4

Liikmesriigid kehtestavad käesoleva otsuse lisa 3. jao kohaselt õhusõiduki pardal käitatavast mobiilsidesüsteemist edastatavale mis tahes ülekandele minimaalse lubatud kõrguse maapinnast.

Liikmesriigid võivad õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste kasutamisele kehtestada minimaalsest suuremaid kõrgusepiiranguid, kui see on põhjendatud riigi topograafiliste ja maapealsete võrkude kasutamise tingimustega. Vastav teave koos asjakohaste põhjendustega edastatakse komisjonile nelja kuu jooksul alates käesoleva otsuse vastuvõtmisest ning see avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 5

Liikmesriigid jälgivad tähelepanelikult spektrikasutust õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste puhul, pidades eelkõige silmas tegelikke või potentsiaalselt kahjulikke raadiohäireid ning kõigi artiklis 3 sätestatud tingimuste jätkuvat asjakohasust, ning teatavad oma tähelepanekutest komisjonile, et käesolev otsus oleks võimalik õigeaegselt läbi vaadata.

Artikkel 6

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 1.

1

(2)  KOM(2005) 229 lõplik, 1.6.2005.

2

(3)  Volitus CEPTile, mis käsitleb mobiilsideteenuste osutamist õhusõiduki pardal, 12.10.2006.

3

(4)  CEPTi aruanne Euroopa Komisjonile vastuseks komisjoni volitusele, mis käsitleb mobiilsideteenuste osutamist õhusõiduki pardal, 30.3.2007.

4

(5)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 24.

5

Euroopa Liidu Teataja

(6)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 717/2007 (ELT L 171, 29.6.2007, lk 32).

6

(7)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  ELT L 243, 27.9.2003, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 287/2008 (ELT L 87, 29.3.2008, lk 3).

8

---

LISA

1.   SAGEDUSALAD JA ÕHUSÕIDUKI PARDAL MOBIILSIDETEENUSTEKS LUBATUD SÜSTEEMID

Tabel 1

| Tüüp | Sagedus | Süsteem |
| --- | --- | --- |
| GSM 1800 | 1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz („1 800 MHz sagedusala”) | Vastavuses ETSI avaldatud GSM standarditega, EN 301 502, EN 301 511 and EN 302 480 või samaväärsete spetsifikaatidega. |

Tüüp

Sagedus

Süsteem

GSM 1800

1 710–1 785 MHz ja 1 805–1 880 MHz („1 800 MHz sagedusala”)

Vastavuses ETSI avaldatud GSM standarditega, EN 301 502, EN 301 511 and EN 302 480 või samaväärsete spetsifikaatidega.

2.   MOBIILSIDETERMINALIDE JA MAAPEALSETE VÕRKUDE VAHELISE ÜHENDUSE TÕKESTAMINE

Ajal, mil mobiilsideteenuste käitamine on õhusõiduki pardal lubatud, peab tõkestama tabelis 2 loetletud sagedusalades vastuvõtvate mobiilsideterminalide katseid luua ühendust maapealsete mobiilsidevõrkudega.

Tabel 2

| Sagedusala
  (MHz) | Maapealsed süsteemid |
| --- | --- |
| 460–470 | CDMA2000, FLASH OFDM |
| 921–960 | GSM, WCDMA |
| 1 805–1 880 | GSM, WCDMA |
| 2 110–2 170 | WCDMA |

Sagedusala

(MHz)

Maapealsed süsteemid

460–470

CDMA2000, FLASH OFDM

921–960

GSM, WCDMA

1 805–1 880

GSM, WCDMA

2 110–2 170

WCDMA

3.   TEHNILISED PARAMEETRID

3.1.   GSM 1800 mobiilside süsteemid õhusõidukite pardal

a)   Võrgu juhtploki või õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama toodetud ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (e.i.r.p.) väljaspool õhusõidukit

Kogu võrgu juhtploki või õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit ei tohi ületada:

Tabel 3

| Kõrgus maapinnast
  (m) | Maksimaalne võrgu juhtploki või õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama toodetud e.i.r.p. tihedus väljaspool õhusõidukit |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 921–960 MHz | 1 805–1 880 MHz | 2 110–2 170 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/200 kHz | dBm/200 kHz | dBm/3,84 MHz |
| 3 000 | –17,0 | –19,0 | –13,0 | 1,0 |
| 4 000 | –14,5 | –16,5 | –10,5 | 3,5 |
| 5 000 | –12,6 | –14,5 | –8,5 | 5,4 |
| 6 000 | –11,0 | –12,9 | –6,9 | 7,0 |
| 7 000 | –9,6 | –11,6 | –5,6 | 8,3 |
| 8 000 | –8,5 | –10,5 | –4,4 | 9,5 |

Kõrgus maapinnast

(m)

Maksimaalne võrgu juhtploki või õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaama toodetud e.i.r.p. tihedus väljaspool õhusõidukit

460–470 MHz

921–960 MHz

1 805–1 880 MHz

2 110–2 170 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/200 kHz

dBm/200 kHz

dBm/3,84 MHz

3 000

–17,0

–19,0

–13,0

1,0

4 000

–14,5

–16,5

–10,5

3,5

5 000

–12,6

–14,5

–8,5

5,4

6 000

–11,0

–12,9

–6,9

7,0

7 000

–9,6

–11,6

–5,6

8,3

8 000

–8,5

–10,5

–4,4

9,5

b)   Pardal asuva terminali toodetud ekvivalentne isotroopne kiirgusvõimsus (e.i.r.p.) väljaspool õhusõidukit

Võimsusel 0 dBm edastava GSM-mobiilside terminali toodetud e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit ei tohi ületada:

Tabel 4

| Kõrgus maapinnast
  (m) | GSM mobiilside terminali dBm/kanalil toodetud maksimaalne e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit |
| --- | --- |
| 1 800 MHz |
| 3 000 | –3,3 |
| 4 000 | –1,1 |
| 5 000 | 0,5 |
| 6 000 | 1,8 |
| 7 000 | 2,9 |
| 8 000 | 3,8 |

Kõrgus maapinnast

(m)

GSM mobiilside terminali dBm/kanalil toodetud maksimaalne e.i.r.p. väljaspool õhusõidukit

1 800 MHz

3 000

–3,3

4 000

–1,1

5 000

0,5

6 000

1,8

7 000

2,9

8 000

3,8

c)   Kasutusnõuded

| I. | Õhusõiduki pardal käitatava GSM 1800 mobiilside süsteemi mis tahes ülekande minimaalne kõrgus maapinnast peab olema 3 000 meetrit. |
| --- | --- |

I.

Õhusõiduki pardal käitatava GSM 1800 mobiilside süsteemi mis tahes ülekande minimaalne kõrgus maapinnast peab olema 3 000 meetrit.

| II. | Käitatav õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides, sealhulgas algsel ühenduse loomisel, piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate GSM-mobiilside terminalide väljundivõimsust nominaalvääruseni 0 dBm. |
| --- | --- |

II.

Käitatav õhusõiduki vastuvõtu-saate tugijaam peab kõigis sidepidamise etappides, sealhulgas algsel ühenduse loomisel, piirama kõigi sagedusalas 1 800 MHz edastavate GSM-mobiilside terminalide väljundivõimsust nominaalvääruseni 0 dBm.

---

SOOVITUSED

Komisjon

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/24

---

KOMISJONI SOOVITUS,

7. aprill 2008,

mobiilsideteenuste lubamise kohta õhusõiduki pardal Euroopa Ühenduses

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 1257 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/295/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/21/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste ühise reguleeriva raamistiku kohta (raamdirektiiv), (1) eriti selle artikli 19 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Infoühiskonda käsitleva ELi poliitika ja algatuse i2010 raames rõhutatakse kasu, mida saadakse hõlpsast juurdepääsust teabe- ja sideressurssidele igapäevaelu kõigis valdkondades. Kooskõlastatud lähenemisviis, millega reguleeritaks mobiilsideteenuseid õhusõiduki pardal, aitaks tagada kõnealused eelised ja hõlbustada piiriüleseid elektroonilise side teenuseid kogu ühenduses. |
| --- | --- |

(1)

Infoühiskonda käsitleva ELi poliitika ja algatuse i2010 raames rõhutatakse kasu, mida saadakse hõlpsast juurdepääsust teabe- ja sideressurssidele igapäevaelu kõigis valdkondades. Kooskõlastatud lähenemisviis, millega reguleeritaks mobiilsideteenuseid õhusõiduki pardal, aitaks tagada kõnealused eelised ja hõlbustada piiriüleseid elektroonilise side teenuseid kogu ühenduses.

| (2) | Õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid lubades peavad liikmesriigid järgima raamdirektiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv). (2) |
| --- | --- |

(2)

Õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid lubades peavad liikmesriigid järgima raamdirektiivi ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. märtsi 2002. aasta direktiivi 2002/20/EÜ elektrooniliste sidevõrkude ja -teenustega seotud lubade andmise kohta (loadirektiiv). (2)

| (3) | Raamdirektiivi kohaselt peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused kaasa aitama siseturu arengule, muu hulgas kõrvaldades senised takistused elektrooniliste sidevõrkude, nendega seotud vahendite ja teenuste ning elektrooniliste sideteenuste pakkumisele Euroopa tasandil ning toetades üleeuroopaliste võrkude loomist ja arendamist, üleeuroopaliste teenuste koostalitlusvõimet ja läbivühenduvust. |
| --- | --- |

(3)

Raamdirektiivi kohaselt peaksid liikmesriikide reguleerivad asutused kaasa aitama siseturu arengule, muu hulgas kõrvaldades senised takistused elektrooniliste sidevõrkude, nendega seotud vahendite ja teenuste ning elektrooniliste sideteenuste pakkumisele Euroopa tasandil ning toetades üleeuroopaliste võrkude loomist ja arendamist, üleeuroopaliste teenuste koostalitlusvõimet ja läbivühenduvust.

| (4) | Vastavalt loadirektiivile tuleks kasutada võimalikult lihtsat lubade andmise süsteemi, mis võimaldaks pakkuda elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid, et stimuleerida uute elektrooniliste sideteenuste ning üleeuroopaliste sidevõrkude ja -teenuste arengut, ja laseks ühtlasi teenuseosutajatel ning tarbijatel kasutada ühtsest turust saadavat mastaabisäästu. Üldjuhul on kõnealuseid eesmärke võimalik kõige paremini saavutada kõiki elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid hõlmava üldloa abil. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt loadirektiivile tuleks kasutada võimalikult lihtsat lubade andmise süsteemi, mis võimaldaks pakkuda elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid, et stimuleerida uute elektrooniliste sideteenuste ning üleeuroopaliste sidevõrkude ja -teenuste arengut, ja laseks ühtlasi teenuseosutajatel ning tarbijatel kasutada ühtsest turust saadavat mastaabisäästu. Üldjuhul on kõnealuseid eesmärke võimalik kõige paremini saavutada kõiki elektroonilisi sidevõrke ja -teenuseid hõlmava üldloa abil.

| (5) | Mobiilside toimimisega õhusõiduki pardal maapealsetele mobiilsidevõrkudele põhjustatud kahjulike häirete ohu vähendamiseks vajalikke tehnilisi tingimusi käsitletakse komisjoni otsuses 2008/294/EÜ eraldi. (3) |
| --- | --- |

(5)

Mobiilside toimimisega õhusõiduki pardal maapealsetele mobiilsidevõrkudele põhjustatud kahjulike häirete ohu vähendamiseks vajalikke tehnilisi tingimusi käsitletakse komisjoni otsuses 2008/294/EÜ eraldi. (3)

| (6) | Otsuse 2008/294/EÜ tehniline alus on Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) aruanne 016, mis oli vastuseks 12. oktoobril 2006 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile antud EÜ mandaadile mobiilside kohta õhusõiduki pardal. |
| --- | --- |

(6)

Otsuse 2008/294/EÜ tehniline alus on Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsi (CEPT) aruanne 016, mis oli vastuseks 12. oktoobril 2006 Euroopa postside- ja telekommunikatsiooniadministratsioonide konverentsile antud EÜ mandaadile mobiilside kohta õhusõiduki pardal.

| (7) | Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI) harmoneeritud standardiga EN 302 480 on ette nähtud, et Euroopa Liidus õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks kasutatavate seadmete puhul eeldatakse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivile 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. (4) |
| --- | --- |

(7)

Euroopa Telekommunikatsiooni Standardiinstituudi (ETSI) harmoneeritud standardiga EN 302 480 on ette nähtud, et Euroopa Liidus õhusõiduki pardal mobiilsideteenuste osutamiseks kasutatavate seadmete puhul eeldatakse vastavust Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 1999. aasta direktiivile 1999/5/EÜ raadioseadmete ja telekommunikatsioonivõrgu lõppseadmete ning nende nõuetekohasuse vastastikuse tunnustamise kohta. (4)

| (8) | Lennundusohutusega seotud küsimused on ülima tähtsusega ja õhusõiduki pardal võib mobiilsideteenuseid osutada üksnes tingimusel, et nendega täidetakse lennundusalased nõuded asjakohase lennukõlblikkussertifikaadi ning muude vastavate lennundussätete kaudu, sealhulgas ka elektroonilist sidet hõlmavate nõuete kaudu. Kogu Euroopa Liidus kehtivad lennukõlblikkussertifikaadid annab välja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA). |
| --- | --- |

(8)

Lennundusohutusega seotud küsimused on ülima tähtsusega ja õhusõiduki pardal võib mobiilsideteenuseid osutada üksnes tingimusel, et nendega täidetakse lennundusalased nõuded asjakohase lennukõlblikkussertifikaadi ning muude vastavate lennundussätete kaudu, sealhulgas ka elektroonilist sidet hõlmavate nõuete kaudu. Kogu Euroopa Liidus kehtivad lennukõlblikkussertifikaadid annab välja Euroopa Lennundusohutusamet (EASA).

| (9) | Kui otsuses 2008/294/EÜ ja harmoneeritud standardis EN 302 480 või sellega võrdväärsetes standardites ja asjakohastes lennukõlblikkussertifikaatides täpsustatud tehnilised tingimused vastavad asjaomastele nõuetele, on kahjulike häirete oht tühine ja seega tuleks õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste puhul kaaluda üldlubasid. |
| --- | --- |

(9)

Kui otsuses 2008/294/EÜ ja harmoneeritud standardis EN 302 480 või sellega võrdväärsetes standardites ja asjakohastes lennukõlblikkussertifikaatides täpsustatud tehnilised tingimused vastavad asjaomastele nõuetele, on kahjulike häirete oht tühine ja seega tuleks õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste puhul kaaluda üldlubasid.

| (10) | Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste lubamise eest peaks vastutama õhusõiduki registreerimisriik vastavalt asjaomase riigi loasüsteemile. |
| --- | --- |

(10)

Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste lubamise eest peaks vastutama õhusõiduki registreerimisriik vastavalt asjaomase riigi loasüsteemile.

| (11) | Piisava teabe kättesaadavus ja jagamine aitaks lahendada võimalikke piiriüleste häirete alaseid küsimusi, mis tulenevad õhusõiduki pardal osutatavatest mobiilsideteenustest. |
| --- | --- |

(11)

Piisava teabe kättesaadavus ja jagamine aitaks lahendada võimalikke piiriüleste häirete alaseid küsimusi, mis tulenevad õhusõiduki pardal osutatavatest mobiilsideteenustest.

| (12) | Liikmesriigid peavad vastavalt komisjoni 16. mai 2007. aasta otsusele 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (5) esitama osa nõutud teabest Euroopa Raadiosideameti raadiosageduste infosüsteemile (EFIS). Muud asjakohast teavet võib saada õhusõiduki pardal pakutavate mobiilsideteenuste osutajatelt või lennuametitest. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peavad vastavalt komisjoni 16. mai 2007. aasta otsusele 2007/344/EÜ (teabe kättesaadavuse ühtlustamise kohta seoses raadiospektri kasutamisega ühenduses) (5) esitama osa nõutud teabest Euroopa Raadiosideameti raadiosageduste infosüsteemile (EFIS). Muud asjakohast teavet võib saada õhusõiduki pardal pakutavate mobiilsideteenuste osutajatelt või lennuametitest.

| (13) | Kõiki Euroopa Liidu sees ning sinna ja sealt väljapoole lendavaid ja õhusõiduki pardal kasutatavaid mobiilsideseadmeid kandvaid õhusõidukeid hõlmava asjakohase teabe spetsiaalne register võiks aidata lahendada häiretega seotud probleemid, kogudes kogu teabe aegsasti ja ühtlustatud vormis. Esialgu haldavad sellist ühist registrit asjaomased õhusõiduki pardal toimiva mobiilsideteenuse pakkujad ja see muudetakse kättesaadavaks nii komisjonile kui ka liikmesriikidele; selle suhtes kehtib ka korrapärase läbivaatamise nõue. |
| --- | --- |

(13)

Kõiki Euroopa Liidu sees ning sinna ja sealt väljapoole lendavaid ja õhusõiduki pardal kasutatavaid mobiilsideseadmeid kandvaid õhusõidukeid hõlmava asjakohase teabe spetsiaalne register võiks aidata lahendada häiretega seotud probleemid, kogudes kogu teabe aegsasti ja ühtlustatud vormis. Esialgu haldavad sellist ühist registrit asjaomased õhusõiduki pardal toimiva mobiilsideteenuse pakkujad ja see muudetakse kättesaadavaks nii komisjonile kui ka liikmesriikidele; selle suhtes kehtib ka korrapärase läbivaatamise nõue.

| (14) | Liikmesriikidevaheliste häireid käsitlevate küsimuste lahendamisele võiksid kaasa aidata ka rahvusvaheliste ITU raadioside eeskirjade sätted, mis on seotud kokkulepetega sageduste määramisest teatamise ja nende salvestamise kohta ning kahjulikest häiretest teavitamise kohta. |
| --- | --- |

(14)

Liikmesriikidevaheliste häireid käsitlevate küsimuste lahendamisele võiksid kaasa aidata ka rahvusvaheliste ITU raadioside eeskirjade sätted, mis on seotud kokkulepetega sageduste määramisest teatamise ja nende salvestamise kohta ning kahjulikest häiretest teavitamise kohta.

| (15) | Pardal mobiilsideteenuseid võimaldavale õhusõidukile, mis lendab liikmesriikide õhuruumis, kuid mis on registreeritud väljaspool Euroopa Liitu, antud loale lisaks peab olema esitatud asjakohane teave, mille on esitanud asjaomane tööstusharu õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid käsitlevas spetsiaalses registris, ja tõendus ITU raadioside eeskirjade vastavate sätete kohaldamise kohta. Abiks võiks olla ühine lähenemisviis õhusõiduki pardal mobiilsideteenuseid võimaldavate lubade vastastikusele tunnustamisele riikide vahel, kus on registreeritud mitte-ELi päritolu õhusõiduk. |
| --- | --- |

(15)

Pardal mobiilsideteenuseid võimaldavale õhusõidukile, mis lendab liikmesriikide õhuruumis, kuid mis on registreeritud väljaspool Euroopa Liitu, antud loale lisaks peab olema esitatud asjakohane teave, mille on esitanud asjaomane tööstusharu õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid käsitlevas spetsiaalses registris, ja tõendus ITU raadioside eeskirjade vastavate sätete kohaldamise kohta. Abiks võiks olla ühine lähenemisviis õhusõiduki pardal mobiilsideteenuseid võimaldavate lubade vastastikusele tunnustamisele riikide vahel, kus on registreeritud mitte-ELi päritolu õhusõiduk.

| (16) | Liikmesriigid on juba andnud sageduste kasutusõigused maapealsete mobiilsidevõrkude operaatoritele. Sellised load ei hõlma õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid ja on üldjuhul piiratud maapealsete mobiilsideteenustega. |
| --- | --- |

(16)

Liikmesriigid on juba andnud sageduste kasutusõigused maapealsete mobiilsidevõrkude operaatoritele. Sellised load ei hõlma õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid ja on üldjuhul piiratud maapealsete mobiilsideteenustega.

| (17) | Käesolevas soovituses käsitatakse õhusõiduki salongi õhusõiduki registreerimisriigi jurisdiktsiooni ja kontrolli alla kuuluvana. |
| --- | --- |

(17)

Käesolevas soovituses käsitatakse õhusõiduki salongi õhusõiduki registreerimisriigi jurisdiktsiooni ja kontrolli alla kuuluvana.

| (18) | Mobiilsideteenuste kasutamine õhusõiduki pardal võib mõjutada ka avalikku julgeolekut. Riigi tasandil või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (6) võidakse võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida õhusõiduki pardal mobiiltelefonide kasutamist ebaseaduslikel eesmärkidel. |
| --- | --- |

(18)

Mobiilsideteenuste kasutamine õhusõiduki pardal võib mõjutada ka avalikku julgeolekut. Riigi tasandil või vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 2002. aasta määrusele (EÜ) nr 2320/2002, millega kehtestatakse tsiviillennundusjulgestuse valdkonna ühiseeskirjad, (6) võidakse võtta asjakohaseid meetmeid, et vältida õhusõiduki pardal mobiiltelefonide kasutamist ebaseaduslikel eesmärkidel.

| (19) | Mobiilsideteenuste lubamist õhusõiduki pardal Euroopa Liidus käsitleva ühise lähenemisviisi regulatiivseid ja tehnilisi elemente tuleks tähelepanelikult kontrollida, et tagada nende jätkuv rahuldav tase seoses üldeesmärgiga vältida kahjulikke häireid, ning nende mittetoimimisel kaalutakse asjakohaste leevendusmeetmete võtmist. |
| --- | --- |

(19)

Mobiilsideteenuste lubamist õhusõiduki pardal Euroopa Liidus käsitleva ühise lähenemisviisi regulatiivseid ja tehnilisi elemente tuleks tähelepanelikult kontrollida, et tagada nende jätkuv rahuldav tase seoses üldeesmärgiga vältida kahjulikke häireid, ning nende mittetoimimisel kaalutakse asjakohaste leevendusmeetmete võtmist.

| (20) | Käesolevas soovituses sätestatud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(20)

Käesolevas soovituses sätestatud meetmed on kooskõlas sidekomitee arvamusega,

SOOVITAB JÄRGMIST:

| 1. | Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riiklikud lubamistingimused ja -menetlused, mis on seotud raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste puhul õhusõiduki pardal, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist ühenduses ja vältida kahjulikke häireid, mida võivad põhjustada õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused piiriülestel lendudel.
  Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenustega ning õhusõiduki ja kosmosejaamade vahelise satelliitsidega seotud inimteguriküsimused jäävad käesoleva soovituse reguleerimisalast välja.
  Käesolevas soovituses osutatud riiklikke lubamistingimusi ja -eeskirju kohaldatakse, ilma et see piiraks lennundusohutuse ja avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi. |
| --- | --- |

1.

Käesoleva soovituse eesmärk on kooskõlastada riiklikud lubamistingimused ja -menetlused, mis on seotud raadiospektri kasutamisega mobiilsideteenuste puhul õhusõiduki pardal, et hõlbustada nende kasutuselevõtmist ühenduses ja vältida kahjulikke häireid, mida võivad põhjustada õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused piiriülestel lendudel.

Õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenustega ning õhusõiduki ja kosmosejaamade vahelise satelliitsidega seotud inimteguriküsimused jäävad käesoleva soovituse reguleerimisalast välja.

Käesolevas soovituses osutatud riiklikke lubamistingimusi ja -eeskirju kohaldatakse, ilma et see piiraks lennundusohutuse ja avaliku julgeolekuga seotud õiguslikke kohustusi.

| 2. | „Õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused” tähendavad raamdirektiivi artikli 2 punkti c kohaseid elektroonilisi sideteenuseid, mida osutab ettevõtja, et võimaldada lennureisijatel kasutada lennu ajal üldkasutatavaid sidevõrke, loomata selleks otseühendusi maapealsete mobiilsidevõrkudega. |
| --- | --- |

2.

„Õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused” tähendavad raamdirektiivi artikli 2 punkti c kohaseid elektroonilisi sideteenuseid, mida osutab ettevõtja, et võimaldada lennureisijatel kasutada lennu ajal üldkasutatavaid sidevõrke, loomata selleks otseühendusi maapealsete mobiilsidevõrkudega.

| 3. | Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist peaksid liikmesriigid astuma kõik vajalikud sammud, et muuta nende jurisdiktsiooni piires registreeritud õhusõidukites mobiilsideteenuste osutamise lubamine võimalikuks.
  Liikmesriigid peaksid mobiilsideteenuseid õhusõiduki pardal lubama kooskõlas käesolevas soovituses sätestatud põhimõtetega. Ühtegi käesoleva soovituse sätet ei tohiks käsitada optimaalsete lennuohutustingimuste säilitamisega vastuolus olevana.
  Vastavalt punktis 4 kokku lepitud tingimustele ei ole liikmesriikidel vaja täiendavat luba mobiilsideteenuste osutamiseks nende territooriumi kohal teises liikmesriigis registreeritud õhusõiduki pardal.
  Mobiilsideteenuste osutamine väljaspool ühendust registreeritud õhusõiduki pardal peaks samuti olema ühenduse piires loast vabastatud, tingimusel et sellised teenused on kooskõlas punkti 4 kohaste kokkulepitud tingimustega ja registreeritud vastavalt asjakohastele ITU eeskirjadele. |
| --- | --- |

3.

Hiljemalt kuue kuu jooksul pärast käesoleva soovituse vastuvõtmist peaksid liikmesriigid astuma kõik vajalikud sammud, et muuta nende jurisdiktsiooni piires registreeritud õhusõidukites mobiilsideteenuste osutamise lubamine võimalikuks.

Liikmesriigid peaksid mobiilsideteenuseid õhusõiduki pardal lubama kooskõlas käesolevas soovituses sätestatud põhimõtetega. Ühtegi käesoleva soovituse sätet ei tohiks käsitada optimaalsete lennuohutustingimuste säilitamisega vastuolus olevana.

Vastavalt punktis 4 kokku lepitud tingimustele ei ole liikmesriikidel vaja täiendavat luba mobiilsideteenuste osutamiseks nende territooriumi kohal teises liikmesriigis registreeritud õhusõiduki pardal.

Mobiilsideteenuste osutamine väljaspool ühendust registreeritud õhusõiduki pardal peaks samuti olema ühenduse piires loast vabastatud, tingimusel et sellised teenused on kooskõlas punkti 4 kohaste kokkulepitud tingimustega ja registreeritud vastavalt asjakohastele ITU eeskirjadele.

| 4. | Liikmesriigid ei tohiks lubada õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid, kui need ei vasta otsuses nr 2008/294/EÜ sätestatud tehnilistele tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Liikmesriigid ei tohiks lubada õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid, kui need ei vasta otsuses nr 2008/294/EÜ sätestatud tehnilistele tingimustele.

| 5. | Liikmesriigid peaksid kaaluma mobiilsideteenuste osutamist sellise õhusõiduki pardal, mis on registreeritud nende jurisdiktsiooni piires ning mille suhtes kohaldatakse üldlubasid.
  Kui õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste jaoks kasutatava spektri suhtes kehtivad individuaalsed õigused, peaksid liikmesriigid saadud teadmiste valguses selliste individuaalsete õiguste vajadust korrapäraselt uuesti hindama, et kaasata selliste õigustega seotud tingimused üldloa tingimuste hulka.
  Sel juhul peaksid liikmesriigid tagama, et õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused ja samadel sagedusaladel maapealse elektroonilise mobiilside teenused on lubatud selgetel alustel. |
| --- | --- |

5.

Liikmesriigid peaksid kaaluma mobiilsideteenuste osutamist sellise õhusõiduki pardal, mis on registreeritud nende jurisdiktsiooni piires ning mille suhtes kohaldatakse üldlubasid.

Kui õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste jaoks kasutatava spektri suhtes kehtivad individuaalsed õigused, peaksid liikmesriigid saadud teadmiste valguses selliste individuaalsete õiguste vajadust korrapäraselt uuesti hindama, et kaasata selliste õigustega seotud tingimused üldloa tingimuste hulka.

Sel juhul peaksid liikmesriigid tagama, et õhusõiduki pardal osutatavad mobiilsideteenused ja samadel sagedusaladel maapealse elektroonilise mobiilside teenused on lubatud selgetel alustel.

| 6. | Liikmesriigid peaksid komisjoni ja teisi liikmesriike aegsasti teavitama mobiilsideteenustest, mida on lubatud osutada nende jurisdiktsiooni piires registreeritud õhusõiduki pardal, ja taotlusest, mis on seotud mobiilsideteenuste osutamisega nende riigi õhuruumis väljaspool Euroopa Liitu registreeritud õhusõiduki pardal.
  Vajaduse korral peaksid liikmesriigid paluma õhusõiduki pardal mobiilsideteenuseid võimaldavatel pakkujatel esitada andmeid, mis on asjakohased eelmises lõigus viidatud eesmärgil. |
| --- | --- |

6.

Liikmesriigid peaksid komisjoni ja teisi liikmesriike aegsasti teavitama mobiilsideteenustest, mida on lubatud osutada nende jurisdiktsiooni piires registreeritud õhusõiduki pardal, ja taotlusest, mis on seotud mobiilsideteenuste osutamisega nende riigi õhuruumis väljaspool Euroopa Liitu registreeritud õhusõiduki pardal.

Vajaduse korral peaksid liikmesriigid paluma õhusõiduki pardal mobiilsideteenuseid võimaldavatel pakkujatel esitada andmeid, mis on asjakohased eelmises lõigus viidatud eesmärgil.

| 7. | Liikmesriigid peaksid tegema aktiivset, konstruktiivset ja solidaarset koostööd, kasutades vajaduse korral olemasolevaid ITU menetlusi, et tulla toime mis tahes küsimusega, mis on seotud väidetavalt mobiilsideteenuste pakkumisest õhusõiduki pardal tulenevate kahjulike häiretega.
  Liikmesriigid peaksid teises liikmesriigis lubatud õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste kasutamisest väidetavalt tulenevate kahjulike häiretega seotud küsimustest viivitamata teavitama asjaomase mobiilsideteenuse lubamise eest vastutavat liikmesriiki ja komisjoni. Võimaluse korral peaks komisjon teavitama sidekomiteed ja raadiospektrikomiteed eespool osutatud küsimustest, et leida võimalikele probleemidele lahendused.
  Need liikmesriigid, kes on lubanud selliseid õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid, mille puhul kahtlustatakse teise liikmesriigi territooriumil teenuste kahjulikku häirimist, peavad reageerima ja viivitamata sellised häired kõrvaldama. |
| --- | --- |

7.

Liikmesriigid peaksid tegema aktiivset, konstruktiivset ja solidaarset koostööd, kasutades vajaduse korral olemasolevaid ITU menetlusi, et tulla toime mis tahes küsimusega, mis on seotud väidetavalt mobiilsideteenuste pakkumisest õhusõiduki pardal tulenevate kahjulike häiretega.

Liikmesriigid peaksid teises liikmesriigis lubatud õhusõiduki pardal osutatavate mobiilsideteenuste kasutamisest väidetavalt tulenevate kahjulike häiretega seotud küsimustest viivitamata teavitama asjaomase mobiilsideteenuse lubamise eest vastutavat liikmesriiki ja komisjoni. Võimaluse korral peaks komisjon teavitama sidekomiteed ja raadiospektrikomiteed eespool osutatud küsimustest, et leida võimalikele probleemidele lahendused.

Need liikmesriigid, kes on lubanud selliseid õhusõiduki pardal osutatavaid mobiilsideteenuseid, mille puhul kahtlustatakse teise liikmesriigi territooriumil teenuste kahjulikku häirimist, peavad reageerima ja viivitamata sellised häired kõrvaldama.

| 8. | Liikmesriigid peaksid hoidma õhusõiduki pardal osutatavateks mobiilsideteenusteks kasutatavat spektrit tähelepaneliku kontrolli all, eelkõige seoses tegelike või potentsiaalsete häiretega, ning andma komisjonile oma tähelepanekutest aru, et vajaduse korral võimaldada käesoleva soovituse õigeaegne läbivaatamine. |
| --- | --- |

8.

Liikmesriigid peaksid hoidma õhusõiduki pardal osutatavateks mobiilsideteenusteks kasutatavat spektrit tähelepaneliku kontrolli all, eelkõige seoses tegelike või potentsiaalsete häiretega, ning andma komisjonile oma tähelepanekutest aru, et vajaduse korral võimaldada käesoleva soovituse õigeaegne läbivaatamine.

| 9. | Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele. |
| --- | --- |

9.

Käesolev soovitus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 7. aprill 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Viviane REDING

---

(1)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 33. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 717/2007 (ELT L 171, 29.6.2007, lk 32).

1

(2)  EÜT L 108, 24.4.2002, lk 21.

2

(3)  Vt käesoleva Euroopa Liidu Teataja lk 19.

3

Euroopa Liidu Teataja

(4)  EÜT L 91, 7.4.1999, lk 10. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

4

(5)  ELT L 129, 17.5.2007, lk 67.

5

(6)  EÜT L 355, 30.12.2002, lk 1. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 849/2006 (ELT L 158, 30.4.2004, lk 1).

6

---

Parandused

| 10.4.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 98/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 98/28

---

Komisjoni 27. märtsi 2008. aasta määruse (EÜ) nr 283/2008 (millega asendatakse nõukogu määruse (EÜ) nr 673/2005 (millega kehtestatakse täiendavad tollimaksud teatavatele Ameerika Ühendriikidest pärinevatele toodetele) I lisa) parandus

(
  Euroopa Liidu Teataja L 86, 28. märts 2008
  )

Lisa leheküljel 20 asendatakse järgmisega:

„LISA

„I LISA

Tooted, mille suhtes kohaldatakse täiendavat tollimaksu, on tähistatud kaheksakohalise CN-koodiga. Nende koodide all klassifitseeritud toodete kirjeldused on esitatud nõukogu 23. juuli 1987. aasta määruse (EMÜ) nr 2658/87 (tariifi- ja statistikanomenklatuuri ning ühise tollitariifistiku kohta), (1) muudetud määrusega (EÜ) nr 493/2005, (2) I lisas.

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

---

(1)  EÜT L 256, 7.9.1987, lk 1.

1

(2)  ELT L 82, 31.3.2005, lk 1.”

2

---