# Euroopa Liidu C 40/2015

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 40 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 58. köide5. veebruar 2015 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 40

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

58. köide5. veebruar 2015

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | III   Ettevalmistavad aktid |
| | NÕUKOGU |
| 2015/C 040/01 | Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismassNõukogu poolt vastu võetud 16. oktoobril 2014 (
  1
  ) | 1 |
| 2015/C 040/02 | Nõukogu 16. oktoobril 2014. aastal vastu võetud põhjendused nõukogu esimese lugemise seisukoha (EL) nr 1/2015 kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass | 11 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

III   Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

2015/C 040/01

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2015 eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismassNõukogu poolt vastu võetud 16. oktoobril 2014 (
  1
  )

1

1

2015/C 040/02

Nõukogu 16. oktoobril 2014. aastal vastu võetud põhjendused nõukogu esimese lugemise seisukoha (EL) nr 1/2015 kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

III Ettevalmistavad aktid

NÕUKOGU

| 5.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 40/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 40/1

---

Nõukogu esimese lugemise seisukoht (EL) nr 1/2015

eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass

Nõukogu poolt vastu võetud 16. oktoobril 2014

(EMPs kohaldatav tekst)

(2015/C 40/01)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 91,

võttes arvesse Euroopa Komisjoni ettepanekut,

olles edastanud seadusandliku akti eelnõu liikmesriikide parlamentidele,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

võttes arvesse Regioonide Komitee arvamust (2),

toimides seadusandliku tavamenetluse kohaselt (3)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Rõhutada tuleb vajadust vähendada kasvuhoonegaaside ja eelkõige süsinikdioksiidi (CO2) heitkogust, parandada liiklusohutust, kohandada asjaomaseid õigusakte tehnoloogia arengu ja muutuvate turuvajadustega ning lihtsustada ühendvedusid, tagades samal ajal moonutusteta konkurents ning kaitstes teetaristut. |
| --- | --- |

(1)

Rõhutada tuleb vajadust vähendada kasvuhoonegaaside ja eelkõige süsinikdioksiidi (CO2) heitkogust, parandada liiklusohutust, kohandada asjaomaseid õigusakte tehnoloogia arengu ja muutuvate turuvajadustega ning lihtsustada ühendvedusid, tagades samal ajal moonutusteta konkurents ning kaitstes teetaristut.

| (2) | Tehnoloogia areng võimaldab kinnitada sõiduki tagaosale ülestõstetava või kokkuvolditava aerodünaamilise seadme. Selliste seadmete kinnitamisel ületaks maksimaalpikkus aga nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (4) kohaselt lubatut. Seepärast on vaja ette näha erand nimetatud maksimaalpikkusele. Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada selliste seadmete paigaldamist kohe, kui on üle võetud või kohaldatud vajalikud muudatused aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse tehnilistes nõuetes ning pärast seda kui komisjon on vastu võtnud rakendusaktid, millega sätestatakse selliste seadmete kasutamiseeskirjad. |
| --- | --- |

(2)

Tehnoloogia areng võimaldab kinnitada sõiduki tagaosale ülestõstetava või kokkuvolditava aerodünaamilise seadme. Selliste seadmete kinnitamisel ületaks maksimaalpikkus aga nõukogu direktiivi 96/53/EÜ (4) kohaselt lubatut. Seepärast on vaja ette näha erand nimetatud maksimaalpikkusele. Käesoleva direktiivi eesmärk on võimaldada selliste seadmete paigaldamist kohe, kui on üle võetud või kohaldatud vajalikud muudatused aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse tehnilistes nõuetes ning pärast seda kui komisjon on vastu võtnud rakendusaktid, millega sätestatakse selliste seadmete kasutamiseeskirjad.

| (3) | Mootorsõidukite kabiini aerodünaamika parandamine võimaldaks sõidukeid märkimisväärselt energiatõhusamaks muuta, võimaluse korral koostoimes selliste ülestõstetavate või kokkuvolditavate aerodünaamiliste seadmetega, mis on kinnitatud sõiduki tagaosale. Direktiiviga 96/53/EÜ kehtestatud maksimaalpikkus ei võimalda aga sellist tõhustamist ilma, et väheneks sõidukite veomaht, mis omakorda ohustaks maanteetranspordi sektori majanduslikku tasakaalu. Ka sel põhjusel on vaja ette näha erand maksimaalpikkustele. |
| --- | --- |

(3)

Mootorsõidukite kabiini aerodünaamika parandamine võimaldaks sõidukeid märkimisväärselt energiatõhusamaks muuta, võimaluse korral koostoimes selliste ülestõstetavate või kokkuvolditavate aerodünaamiliste seadmetega, mis on kinnitatud sõiduki tagaosale. Direktiiviga 96/53/EÜ kehtestatud maksimaalpikkus ei võimalda aga sellist tõhustamist ilma, et väheneks sõidukite veomaht, mis omakorda ohustaks maanteetranspordi sektori majanduslikku tasakaalu. Ka sel põhjusel on vaja ette näha erand maksimaalpikkustele.

| (4) | Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/46/EÜ (5) peaksid aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, ja mootorsõidukid, millel on aerodünaamikat parandavad kabiinid, kui sellised sõidukid ületavad direktiiviga 96/53/EÜ ette nähtud teatud piirmõõtmeid, saama enne turuleviimist tüübikinnituse. |
| --- | --- |

(4)

Vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2007/46/EÜ (5) peaksid aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, ja mootorsõidukid, millel on aerodünaamikat parandavad kabiinid, kui sellised sõidukid ületavad direktiiviga 96/53/EÜ ette nähtud teatud piirmõõtmeid, saama enne turuleviimist tüübikinnituse.

| (5) | Sõidukitele uue kujuga kabiinide paigaldamise võimaldamine aitaks parandada liiklusohutust, sest juhi vaatevälja pimeala (sealhulgas tuuleklaasi all) väheneb, ning peaks aitama päästa paljude vähem kaitstud liiklejate, nagu jalakäijate või jalgratturite elu. Uue kujuga kabiin võimaldaks võtta kasutusele kokkupõrkel löögienergiat absorbeeriva struktuuri. Veelgi enam, kabiini mahu võimalik suurenemine võiks suurendada juhi ohutust ja mugavust. |
| --- | --- |

(5)

Sõidukitele uue kujuga kabiinide paigaldamise võimaldamine aitaks parandada liiklusohutust, sest juhi vaatevälja pimeala (sealhulgas tuuleklaasi all) väheneb, ning peaks aitama päästa paljude vähem kaitstud liiklejate, nagu jalakäijate või jalgratturite elu. Uue kujuga kabiin võimaldaks võtta kasutusele kokkupõrkel löögienergiat absorbeeriva struktuuri. Veelgi enam, kabiini mahu võimalik suurenemine võiks suurendada juhi ohutust ja mugavust.

| (6) | Raskeveokite või busside puhul vähem saastavate alternatiivsete jõuseadmete kasutamisega kaasneb ülekaal. Selline ülekaal ei tohiks vähendada veomahtu, halvendades seeläbi maanteetranspordisektori majanduslikku olukorda. Kõnealused vähem saastavad alternatiivsed jõuseadmed hõlmavad hübriidjõuseadmeid, mis mehaanilise liikumapaneva jõu tekitamiseks saavad energiat tarbitavast kütusest ja/või akust või muust elektrilisest või mehaanilisest energia salvestamise seadmest. |
| --- | --- |

(6)

Raskeveokite või busside puhul vähem saastavate alternatiivsete jõuseadmete kasutamisega kaasneb ülekaal. Selline ülekaal ei tohiks vähendada veomahtu, halvendades seeläbi maanteetranspordisektori majanduslikku olukorda. Kõnealused vähem saastavad alternatiivsed jõuseadmed hõlmavad hübriidjõuseadmeid, mis mehaanilise liikumapaneva jõu tekitamiseks saavad energiat tarbitavast kütusest ja/või akust või muust elektrilisest või mehaanilisest energia salvestamise seadmest.

| (7) | Tulevaste alternatiivkütusega töötavate sõidukite (mille jõuseadmed on raskemad kui tavakütusega töötavatel sõidukitel) puhul võib samuti olla kasu ülekaalu lubamisest. Seetõttu võib need alternatiivkütused lisada käesolevas direktiivis sätestatud alternatiivkütuste loetellu, kui nende kasutamine nõuab täiendava kaalu lubamist. |
| --- | --- |

(7)

Tulevaste alternatiivkütusega töötavate sõidukite (mille jõuseadmed on raskemad kui tavakütusega töötavatel sõidukitel) puhul võib samuti olla kasu ülekaalu lubamisest. Seetõttu võib need alternatiivkütused lisada käesolevas direktiivis sätestatud alternatiivkütuste loetellu, kui nende kasutamine nõuab täiendava kaalu lubamist.

| (8) | Käesoleva direktiiviga nähakse ette erandid direktiivis 96/53/EÜ sätestatud sõidukite ja liidendsõidukite lubatud maksimaalmassile ja -mõõtmetele. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik piirata liiklusohutuse või taristu iseloomuga seotud põhjustel teatavate sõidukite liiklust oma teedevõrgu konkreetsetes osades. |
| --- | --- |

(8)

Käesoleva direktiiviga nähakse ette erandid direktiivis 96/53/EÜ sätestatud sõidukite ja liidendsõidukite lubatud maksimaalmassile ja -mõõtmetele. Liikmesriikidel peaks siiski olema võimalik piirata liiklusohutuse või taristu iseloomuga seotud põhjustel teatavate sõidukite liiklust oma teedevõrgu konkreetsetes osades.

| (9) | Konteinervedude valdkonnas kasutatakse üha enam 45-jalaseid konteinereid. Kõnealuseid konteinereid veetakse kõikide transpordiliikidega. Praegu kaasneb aga maanteetranspordi kasutamisega ühendvedude käigus nii liikmesriikide kui ka transpordiettevõtjate jaoks koormav haldusmenetlus, patenteeritud, faasitud nurkadega konteinerite kasutamist takistab aga ülemäärane hind. Kõnealuseid konteinereid vedavate sõidukite lubatud pikkuse suurendamine 15 cm võrra vabastaks veoettevõtjad haldusmenetluse järgimise kohustusest ja lihtsustaks ühendvedude korraldamist, seadmata ohtu muid maantee kasutajaid või taristut või tekitamata neile kahju. |
| --- | --- |

(9)

Konteinervedude valdkonnas kasutatakse üha enam 45-jalaseid konteinereid. Kõnealuseid konteinereid veetakse kõikide transpordiliikidega. Praegu kaasneb aga maanteetranspordi kasutamisega ühendvedude käigus nii liikmesriikide kui ka transpordiettevõtjate jaoks koormav haldusmenetlus, patenteeritud, faasitud nurkadega konteinerite kasutamist takistab aga ülemäärane hind. Kõnealuseid konteinereid vedavate sõidukite lubatud pikkuse suurendamine 15 cm võrra vabastaks veoettevõtjad haldusmenetluse järgimise kohustusest ja lihtsustaks ühendvedude korraldamist, seadmata ohtu muid maantee kasutajaid või taristut või tekitamata neile kahju.

| (10) | Selleks et edendada veelgi ühendvedude korraldamist ja võtta arvesse kuni 45 jala pikkuse tühja konteineri või vahetusveovahendi massi, tuleks lubada kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeliste mootorsõidukite kasutamist, kui lubatud täismass ei ületa 44 tonni. Ühendvedudes tuleks lubada kasutada kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljelisi mootorsõidukeid, millega veetakse kuni 45 jala pikkuseid konteinereid või vahetusveovahendeid, kui lubatud täismass ei ületa 42 tonni. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et edendada veelgi ühendvedude korraldamist ja võtta arvesse kuni 45 jala pikkuse tühja konteineri või vahetusveovahendi massi, tuleks lubada kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeliste mootorsõidukite kasutamist, kui lubatud täismass ei ületa 44 tonni. Ühendvedudes tuleks lubada kasutada kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljelisi mootorsõidukeid, millega veetakse kuni 45 jala pikkuseid konteinereid või vahetusveovahendeid, kui lubatud täismass ei ületa 42 tonni.

| (11) | Pärast direktiivi 96/53/EÜ vastuvõtmist on bussireisijate ja nende pagasi keskmine kaal oluliselt suurenenud. Nimetatud direktiiviga kehtestatud kaalupiirangu tõttu on reisijakohtade arv järk-järgult vähenenud. Kehtivate tehniliste nõuete, nagu Euro VI täitmiseks vajalikud seadmed suurendasid veelgi neid kandvate sõidukite massi. Seoses vajadusega eelistada energiatõhususe eesmärgil isikliku transpordivahendi asemel ühistransporti tuleb taastada bussides varasem reisijakohtade arv, võttes arvesse reisijate ja nende pagasi suuremat kaalu. Seda saab teha, kui suurendada kahe teljega busside lubatud täismassi ulatuses, mis ei kahjusta maanteetaristut ega põhjusta selle kiiremat kulumist. |
| --- | --- |

(11)

Pärast direktiivi 96/53/EÜ vastuvõtmist on bussireisijate ja nende pagasi keskmine kaal oluliselt suurenenud. Nimetatud direktiiviga kehtestatud kaalupiirangu tõttu on reisijakohtade arv järk-järgult vähenenud. Kehtivate tehniliste nõuete, nagu Euro VI täitmiseks vajalikud seadmed suurendasid veelgi neid kandvate sõidukite massi. Seoses vajadusega eelistada energiatõhususe eesmärgil isikliku transpordivahendi asemel ühistransporti tuleb taastada bussides varasem reisijakohtade arv, võttes arvesse reisijate ja nende pagasi suuremat kaalu. Seda saab teha, kui suurendada kahe teljega busside lubatud täismassi ulatuses, mis ei kahjusta maanteetaristut ega põhjusta selle kiiremat kulumist.

| (12) | Selleks et tagada moonutamata konkurents ettevõtjate vahel ja parandada rikkumiste kindlakstegemist, peaksid liikmesriigid ... (6) võtma konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud asjaomase lubatud täismassi ja mida peaks seetõttu kontrollima. Kõnealuseks tuvastamiseks võib kasutada teetaristusse paigaldatud kaalumissüsteeme või sõidukile paigaldatud andureid, mis edastavad teabe asjaomastele ametiasutustele kontaktivabalt. Iga liikmesriik peaks igal aastal viima läbi asjakohase arvu sõidukite massi kontrollimisi. Selliste kontrollimiste arv peaks olema proportsionaalne igal aastal asjaomase liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada moonutamata konkurents ettevõtjate vahel ja parandada rikkumiste kindlakstegemist, peaksid liikmesriigid ... (6) võtma konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud asjaomase lubatud täismassi ja mida peaks seetõttu kontrollima. Kõnealuseks tuvastamiseks võib kasutada teetaristusse paigaldatud kaalumissüsteeme või sõidukile paigaldatud andureid, mis edastavad teabe asjaomastele ametiasutustele kontaktivabalt. Iga liikmesriik peaks igal aastal viima läbi asjakohase arvu sõidukite massi kontrollimisi. Selliste kontrollimiste arv peaks olema proportsionaalne igal aastal asjaomase liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.

| (13) | Käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

(13)

Käesoleva direktiivi järgimise tagamiseks peaksid liikmesriigid kehtestama eeskirjad käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavate karistuste kohta ning tagama nende kohaldamise. Need karistused peaksid olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

| (14) | On oluline, et liikmesriikide pädevad asutused vahetaksid teavet, et muuta sõidukite või liidendsõidukite massi kontrollimine rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks ning lihtsustada kõnealuse kontrollimise sujuvat läbiviimist. Selline teabevahetus peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (7) kohaselt määratud kontaktpunkti kaudu. |
| --- | --- |

(14)

On oluline, et liikmesriikide pädevad asutused vahetaksid teavet, et muuta sõidukite või liidendsõidukite massi kontrollimine rahvusvahelisel tasandil tõhusamaks ning lihtsustada kõnealuse kontrollimise sujuvat läbiviimist. Selline teabevahetus peaks toimuma Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (7) kohaselt määratud kontaktpunkti kaudu.

| (15) | Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleks liikmesriikide pädevate asutuste teostatud maanteeliikluse kontrollidest regulaarselt teavitada. Liikmesriikide esitatud teave võimaldab komisjonil kontrollida, kas veoettevõtjad järgivad käesoleva direktiivi nõudeid, ja otsustada täiendavate sunnimeetmete väljatöötamise vajadus. |
| --- | --- |

(15)

Euroopa Parlamenti ja nõukogu tuleks liikmesriikide pädevate asutuste teostatud maanteeliikluse kontrollidest regulaarselt teavitada. Liikmesriikide esitatud teave võimaldab komisjonil kontrollida, kas veoettevõtjad järgivad käesoleva direktiivi nõudeid, ja otsustada täiendavate sunnimeetmete väljatöötamise vajadus.

| (16) | Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8). |
| --- | --- |

(16)

Selleks et tagada käesoleva direktiivi rakendamiseks ühetaolised tingimused, tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused. Neid volitusi tuleks teostada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (8).

| (17) | Komisjon ei peaks võtma vastu rakendusakte seoses aerodünaamiliste seadmete kasutusnõuetega ega sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmete üksikasjalikke spetsifikatsioone, kui käesoleva direktiivi kohaselt asutatud komitee ei esita oma arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta. |
| --- | --- |

(17)

Komisjon ei peaks võtma vastu rakendusakte seoses aerodünaamiliste seadmete kasutusnõuetega ega sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmete üksikasjalikke spetsifikatsioone, kui käesoleva direktiivi kohaselt asutatud komitee ei esita oma arvamust komisjoni esitatud rakendusakti eelnõu kohta.

| (18) | Käesolevas direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu ajakohastamiseks tehnoloogia arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone liikmesriikide ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(18)

Käesolevas direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu ajakohastamiseks tehnoloogia arenguga peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu delegeeritud õigusakte. On eriti oluline, et komisjon viiks enne delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas konsultatsioone liikmesriikide ekspertidega. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (19) | Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(19)

Kuna liikmesriigid ei suuda käesoleva direktiivi eesmärke piisavalt saavutada, küll aga saab neid selle ulatuse ja toime tõttu paremini saavutada liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Samas artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (20) | Direktiivi 96/53/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(20)

Direktiivi 96/53/EÜ tuleks seetõttu vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA DIREKTIIVI:

Artikkel 1

Direktiivi 96/53/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad
  „nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (9);
  Sõnadega
  „Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (10). |
| --- | --- |

1)

Artikli 1 lõike 1 punktis a asendatakse sõnad

„nõukogu 6. veebruari 1970. aasta direktiivis 70/156/EMÜ liikmesriikide mootorsõidukite ja nende haagiste tüübikinnitusega seotud õigusaktide ühtlustamise kohta (9);

Sõnadega

„Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2007/46/EÜ (10).

| 2) | Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:






  a) | esimesse lõiku lisatakse järgmised mõisted:
  „—   „alternatiivkütused”– kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordi energiavarustuses fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi CO2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele. Need on:






  — | kõikides elektrisõidukite liikides tarbitav elektrienergia, |
| --- | --- | --- | --- |

2)

Artiklit 2 muudetakse järgmiselt:

a)

esimesse lõiku lisatakse järgmised mõisted:

„—   „alternatiivkütused”– kütused või energiaallikad, mida kasutatakse vähemalt osaliselt transpordi energiavarustuses fossiilsete naftaallikate asemel ja millel on potentsiaali aidata kaasa transpordi CO2-heite vähendamisele ja transpordisektori keskkonnatoime parandamisele. Need on:

—

kõikides elektrisõidukite liikides tarbitav elektrienergia,

| — | vesinik, |
| --- | --- |

—

vesinik,

| — | maagaas, sealhulgas biometaan, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas), |
| --- | --- |

—

maagaas, sealhulgas biometaan, gaasilises olekus (surumaagaas) ja veeldatud olekus (veeldatud maagaas),

| — | veeldatud naftagaas, |
| --- | --- |

—

veeldatud naftagaas,

| — | mehaaniline energia sõiduki pardal asuvast kütusemahutist / sisseehitatud jõuallikatest; |
| --- | --- |

—

mehaaniline energia sõiduki pardal asuvast kütusemahutist / sisseehitatud jõuallikatest;

—   „alternatiivkütusega töötav sõiduk”– mootorsõiduk, mis töötab kas täielikult või osaliselt alternatiivkütusega ning mis on saanud direktiivi 2007/46/EÜ kohase tüübikinnituse;

—   „ühendvedu” koosneb–

| a) | kombineeritud vedudest, mis on määratletud nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (11) artiklis 1, või |
| --- | --- |

a)

kombineeritud vedudest, mis on määratletud nõukogu direktiivi 92/106/EMÜ (11) artiklis 1, või

| b) | vedudest, mille puhul kasutatakse veetransporti, tingimusel et maanteeveo alg- või lõppetapi pikkus liidu territooriumil ei ületa 150 km. Ülalmainitud 150 km vahemaad võib ületada jõudmaks ettenähtud teenuse seisukohast lähima sobiva transporditerminalini järgmistel juhtudel:






  i) | sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti a või b sätetele, või |
| --- | --- | --- |

b)

vedudest, mille puhul kasutatakse veetransporti, tingimusel et maanteeveo alg- või lõppetapi pikkus liidu territooriumil ei ületa 150 km. Ülalmainitud 150 km vahemaad võib ületada jõudmaks ettenähtud teenuse seisukohast lähima sobiva transporditerminalini järgmistel juhtudel:

i)

sõidukite puhul, mis vastavad I lisa punkti 2.2.2 alapunkti a või b sätetele, või

| ii) | muude sõidukite puhul, kui asjaomane liikmesriik seda lubab. |
| --- | --- |

ii)

muude sõidukite puhul, kui asjaomane liikmesriik seda lubab.

Ühendvedude puhul võib lähim teenust osutav sobiv transporditerminal asuda muus liikmesriigis kui selles, kus kaup peale või maha laaditi;

—   „ekspedeerija”– juriidiline või füüsiline isik, kes on märgitud ekspedeerijana veokirjal või võrdväärsel veodokumendil, nagu näiteks põhiveokirjal, ja/või kes on sõlminud veolepingu või kelle nimel või kelle eest on sõlmitud veoleping veoettevõtjaga.

| b) | teises lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 70/156/EMÜ” sõnadega „direktiivi 2007/46/EÜ”. |
| --- | --- |

b)

teises lõigus asendatakse sõnad „direktiivi 70/156/EMÜ” sõnadega „direktiivi 2007/46/EÜ”.

| 3) | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja; |
| --- | --- | --- |

3)

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 kolmas ja neljas lõik jäetakse välja;

| b) | lõige 6 jäetakse välja. |
| --- | --- |

b)

lõige 6 jäetakse välja.

| 4) | Artikkel 5 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 5
  Enne 1. jaanuari 1991 kasutusse võetud ning I lisa punktide 1.6 ja 4.4 spetsifikaatidele mittevastavaid liigendsõidukeid peetakse artikli 3 kohaldamisel nendele spetsifikaatidele vastavaks vaid siis, kui nende maksimaalpikkus ei ületa 15,50 m.” |
| --- | --- |

4)

Artikkel 5 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 5

Enne 1. jaanuari 1991 kasutusse võetud ning I lisa punktide 1.6 ja 4.4 spetsifikaatidele mittevastavaid liigendsõidukeid peetakse artikli 3 kohaldamisel nendele spetsifikaatidele vastavaks vaid siis, kui nende maksimaalpikkus ei ületa 15,50 m.”

| 5) | Artikkel 8, 8a ja 9 jäetakse välja. |
| --- | --- |

5)

Artikkel 8, 8a ja 9 jäetakse välja.

| 6) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 8b
  1.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastavate ja direktiivi 2007/46/EÜ sätetega kooskõlas olevate aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks võib sõidukite või liidendsõidukite pikkus ületada I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkust, et võimaldada lisada sellised seadmed sõidukite või liidendsõidukite tagaosale. Selliste seadmetega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite või liidendsõidukite laadimispikkuse suurenemine.
  2.   Enne turuleviimist peavad lõikes 1 osutatud aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, saama direktiivi 2007/46/EÜ kohase tüübikinnituse. Komisjon hindab ... (12) vajadust muuta kõnealuses direktiivis sätestatud tehnilisi nõudeid aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse kohta, sealhulgas rakendusakte, võttes arvesse vajadust tagada liiklusohutus ja ühendvedude ohutus ning eeskätt:






  a) | seadme vastupidavus ja stabiilsus, et vähendada seadme eraldumise ohtu aja jooksul, sealhulgas ühendvedude ajal; |
| --- | --- | --- |

6)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 8b

1.   Lõigetes 2 ja 3 sätestatud nõuetele vastavate ja direktiivi 2007/46/EÜ sätetega kooskõlas olevate aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks võib sõidukite või liidendsõidukite pikkus ületada I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkust, et võimaldada lisada sellised seadmed sõidukite või liidendsõidukite tagaosale. Selliste seadmetega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite või liidendsõidukite laadimispikkuse suurenemine.

2.   Enne turuleviimist peavad lõikes 1 osutatud aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 500 mm, saama direktiivi 2007/46/EÜ kohase tüübikinnituse. Komisjon hindab ... (12) vajadust muuta kõnealuses direktiivis sätestatud tehnilisi nõudeid aerodünaamiliste seadmete tüübikinnituse kohta, sealhulgas rakendusakte, võttes arvesse vajadust tagada liiklusohutus ja ühendvedude ohutus ning eeskätt:

a)

seadme vastupidavus ja stabiilsus, et vähendada seadme eraldumise ohtu aja jooksul, sealhulgas ühendvedude ajal;

| b) | muude liiklejate, eeskätt vähem kaitstud liiklejate ohutus, milleks tagatakse muu hulgas gabariitide märgistuse nähtavus aerodünaamiliste seadmete paigaldamisel, kohandatakse kaudse nähtavuse nõudeid ning sõiduki või liidendsõiduki tagumise otsaga kokkupõrke puhul tagatakse, et ei tehta järeleandmisi tagumise allasõidutõkke osas. |
| --- | --- |

b)

muude liiklejate, eeskätt vähem kaitstud liiklejate ohutus, milleks tagatakse muu hulgas gabariitide märgistuse nähtavus aerodünaamiliste seadmete paigaldamisel, kohandatakse kaudse nähtavuse nõudeid ning sõiduki või liidendsõiduki tagumise otsaga kokkupõrke puhul tagatakse, et ei tehta järeleandmisi tagumise allasõidutõkke osas.

Sel eesmärgil esitab komisjon seadusandliku ettepaneku direktiivi 2007/46/EÜ muutmiseks.

3.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud kasutusnõuded, mis käsitlevad lõikes 1 osutatud seadmete kasutamist ja hõlmavad eeskätt järgmist:

| a) | olukorrad, kus juht peab need seadmed kokku voltima, sisse tõmbama või eemaldama; |
| --- | --- |

a)

olukorrad, kus juht peab need seadmed kokku voltima, sisse tõmbama või eemaldama;

| b) | nende seadmete kasutamine linnade ja linnadevahelisel teetaristul ning |
| --- | --- |

b)

nende seadmete kasutamine linnade ja linnadevahelisel teetaristul ning

| c) | nende seadmete ühilduvus ühendvedudega. |
| --- | --- |

c)

nende seadmete ühilduvus ühendvedudega.

Nimetatud rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

4.   Lõiget 1 kohaldatakse lõikes 2 osutatud õigusaktide vajalike muudatuste ülevõtmise või kohaldamise kuupäevast, ning pärast lõikes 3 osutatud rakendusaktide vastuvõtmist, juhul kui see on kohaldatav.

Artikkel 9a

1.   Selleks et parandada sõidukite või liidendsõidukite energiatõhusust, eeskätt kabiinide paremate aerodünaamiliste omaduste osas, samuti liiklusohutust, võivad sõidukid ja liidendsõidukid, mis vastavad lõikes 2 sätestatud nõuetele ja direktiivile 2007/46/EÜ, olla pikemad kui I lisa punktis 1.1 sätestatud maksimaalpikkus, kui nende kabiin on paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusam ja ohutum. Selliste kabiinidega varustatud sõidukid või liidendsõidukid peavad vastama I lisa punktis 1.5 sätestatule ning maksimaalpikkuse mis tahes ületamisega ei tohi kaasneda nende sõidukite veomahu suurenemine.

2.   Enne turuleviimist peavad lõikes 1 osutatud sõidukid saama tüübikinnituse vastavalt direktiivile 2007/46/EÜ. Komisjon hindab ... (13) vajadust töötada välja kõnealuses direktiivis sätestatud tehnilised nõuded selliste kabiinidega varustatud sõidukite tüübikinnitusele, sealhulgas selle rakendusmeetmed, võttes arvesse järgmist:

| a) | sõidukite või liidendsõidukite paremad aerodünaamilised omadused; |
| --- | --- |

a)

sõidukite või liidendsõidukite paremad aerodünaamilised omadused;

| b) | vähem kaitstud liiklejad ja nende märkamiseks juhile paremate võimaluste loomine eeskätt juhi pimeala vähendamise teel; |
| --- | --- |

b)

vähem kaitstud liiklejad ja nende märkamiseks juhile paremate võimaluste loomine eeskätt juhi pimeala vähendamise teel;

| c) | teiste liiklejate kahjude või vigastuste vähendamine kokkupõrke korral; |
| --- | --- |

c)

teiste liiklejate kahjude või vigastuste vähendamine kokkupõrke korral;

| d) | juhtide mugavus ja ohutus. |
| --- | --- |

d)

juhtide mugavus ja ohutus.

Sel eesmärgil esitab komisjon vajaduse korral seadusandliku ettepaneku direktiivi 2007/46/EÜ muutmiseks.

3.   Lõiget 1 hakatakse kohaldama viis aastat pärast lõikes 2 osutatud õigusaktide vajalike muudatuste ülevõtmise või kohaldamise kuupäeva, juhul kui see on kohaldatav.”

| 7) | Artikkel 10a jäetakse välja. |
| --- | --- |

7)

Artikkel 10a jäetakse välja.

| 8) | Lisatakse järgmised artiklid:
  „Artikkel 10b
  Alternatiivkütusega töötava sõiduki lubatud täismass on I lisa punktis 2.3.1 ja punktis 2.3.2 sätestatud mass.
  Alternatiivkütusega töötavad sõidukid peavad vastama ka I lisa punktis 3 sätestatud telgedele langeva lubatud täismassi piirnormidele.
  Alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul nõutav lisamass määratakse kindlaks kõnealuse sõiduki tüübi kinnitamisel asjaomase tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Nimetatud lisamass tuleb märkida artiklis 6 nõutaval ametlikul tõendil.
  Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10h vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada käesoleva direktiivi kohaldamiseks nende artiklis 2 osutatud alternatiivkütuste loetelu, mis nõuavad lisamassi. On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.
  Artikkel 10c
  Tühje või koormaga 45-jalaseid konteinereid või 45-jalaseid vahetusveovahendeid vedavate sõidukite ja liidendsõidukite maksimaalpikkus võib ületada I lisa punktides 1.1 (kui see on kohaldatav, siis kooskõlas artikli 9a lõikega 1) ja 1.6 sätestatud suurimat vahemaad 15 cm võrra, kui konteinerite või vahetusveovahendite maanteevedu on osa ühendveost.
  Artikkel 10d
  1.   ... (14) võtavad liikmesriigid konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud lubatud täismassi ja mida nende pädevad ametiasutused peaks seetõttu kontrollima, et tagada vastavus käesoleva direktiivi nõuetele. Kõnealuseid meetmeid võib võtta maanteetaristule paigaldatud automaatsüsteemi abil või lõike 4 kohaselt sõidukile paigaldatud kaalumisseadmete abil.
  Liikmesriik ei tohi nõuda sõidukile paigaldatud kaalumisseadmete paigaldamist nendele sõidukitele või liidendsõidukitele, mis on registreeritud mõnes teises liikmesriigis.
  Ilma et see piiraks liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad käesoleva direktiivi rikkumiste kindlakstegemiseks ja karistuste määramiseks kasutatavad automaatsüsteemid olema sertifitseeritud. Kui automaatsüsteeme kasutatakse üksnes tuvastamise eesmärgil, ei ole sertifitseerimine nõutav.
  2.   Iga liikmesriik viib igal kalendriaastal läbi asjakohase arvu kontrolle seoses kasutuses olevate sõidukite ja liidendsõidukite kaaluga; kontrollide arv peab olema proportsionaalne igal aastal liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.
  3.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (15) artikliga 18, et pädevad asutused vahetavad teavet käesolevas artiklis osutatud rikkumiste ja karistuste kohta.
  4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid tagamaks, et lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmed on täpsed ja usaldusväärsed, täielikult koostalitlusvõimelised ning ühilduvad kõikide sõidukitüüpidega.
  Koostalitlusvõime tagamiseks võimaldavad üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid eeskätt edastada igal ajahetkel mõõtmistulemusi liikuvalt sõidukilt pädevatele asutustele. Nimetatud teabevahetus toimub liidese kaudu, mis on määratletud standarditega CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 ja ISO 14906, mida täiendab veel üks standard tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused saavad samal viisil hoida ühendust ja vahetada teavet mis tahes liikmesriigis registreeritud ja sõidukile paigaldatud kaalumisseadmeid kasutavate sõidukite ja liidendsõidukitega.
  Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt .. (16). kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.
  Artikkel 10e
  Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende täitmise tagamiseks. Need karistused peavad olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad nendest eeskirjadest komisjoni.
  Artikkel 10f
  1.   Liikmesriigid sätestavad konteinerite ja vahetusveovahendite veoks eeskirjad, milles nõutakse järgmist:






  a) | ekspedeerija peab esitama veoettevõtjale, kellele ta usaldab konteineri või transporditava vahetusveovahendi veo, tõendi veetava konteineri või vahetusveovahendi massi kohta, ning |
| --- | --- | --- |

8)

Lisatakse järgmised artiklid:

„Artikkel 10b

Alternatiivkütusega töötava sõiduki lubatud täismass on I lisa punktis 2.3.1 ja punktis 2.3.2 sätestatud mass.

Alternatiivkütusega töötavad sõidukid peavad vastama ka I lisa punktis 3 sätestatud telgedele langeva lubatud täismassi piirnormidele.

Alternatiivkütusega töötavate sõidukite puhul nõutav lisamass määratakse kindlaks kõnealuse sõiduki tüübi kinnitamisel asjaomase tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Nimetatud lisamass tuleb märkida artiklis 6 nõutaval ametlikul tõendil.

Komisjonil on õigus võtta kooskõlas artikliga 10h vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada käesoleva direktiivi kohaldamiseks nende artiklis 2 osutatud alternatiivkütuste loetelu, mis nõuavad lisamassi. On eriti oluline, et enne nende delegeeritud õigusaktide vastuvõtmist järgiks komisjon oma tavapärast praktikat ja viiks läbi konsultatsioonid ekspertidega, sealhulgas liikmesriikide ekspertidega.

Artikkel 10c

Tühje või koormaga 45-jalaseid konteinereid või 45-jalaseid vahetusveovahendeid vedavate sõidukite ja liidendsõidukite maksimaalpikkus võib ületada I lisa punktides 1.1 (kui see on kohaldatav, siis kooskõlas artikli 9a lõikega 1) ja 1.6 sätestatud suurimat vahemaad 15 cm võrra, kui konteinerite või vahetusveovahendite maanteevedu on osa ühendveost.

Artikkel 10d

1.   ... (14) võtavad liikmesriigid konkreetseid meetmeid selliste kasutuses olevate sõidukite või liidendsõidukite tuvastamiseks, mis on tõenäoliselt ületanud lubatud täismassi ja mida nende pädevad ametiasutused peaks seetõttu kontrollima, et tagada vastavus käesoleva direktiivi nõuetele. Kõnealuseid meetmeid võib võtta maanteetaristule paigaldatud automaatsüsteemi abil või lõike 4 kohaselt sõidukile paigaldatud kaalumisseadmete abil.

Liikmesriik ei tohi nõuda sõidukile paigaldatud kaalumisseadmete paigaldamist nendele sõidukitele või liidendsõidukitele, mis on registreeritud mõnes teises liikmesriigis.

Ilma et see piiraks liidu ja siseriikliku õiguse kohaldamist, peavad käesoleva direktiivi rikkumiste kindlakstegemiseks ja karistuste määramiseks kasutatavad automaatsüsteemid olema sertifitseeritud. Kui automaatsüsteeme kasutatakse üksnes tuvastamise eesmärgil, ei ole sertifitseerimine nõutav.

2.   Iga liikmesriik viib igal kalendriaastal läbi asjakohase arvu kontrolle seoses kasutuses olevate sõidukite ja liidendsõidukite kaaluga; kontrollide arv peab olema proportsionaalne igal aastal liikmesriigi territooriumil kontrollitavate sõidukite koguarvuga.

3.   Liikmesriigid tagavad kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1071/2009 (15) artikliga 18, et pädevad asutused vahetavad teavet käesolevas artiklis osutatud rikkumiste ja karistuste kohta.

4.   Komisjon võtab rakendusaktidega vastu üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid tagamaks, et lõikes 1 osutatud sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmed on täpsed ja usaldusväärsed, täielikult koostalitlusvõimelised ning ühilduvad kõikide sõidukitüüpidega.

Koostalitlusvõime tagamiseks võimaldavad üksikasjalikud tehnilised spetsifikatsioonid eeskätt edastada igal ajahetkel mõõtmistulemusi liikuvalt sõidukilt pädevatele asutustele. Nimetatud teabevahetus toimub liidese kaudu, mis on määratletud standarditega CEN DSRC EN 12253, EN 12795, EN 12834, EN 13372 ja ISO 14906, mida täiendab veel üks standard tagamaks, et liikmesriikide pädevad asutused saavad samal viisil hoida ühendust ja vahetada teavet mis tahes liikmesriigis registreeritud ja sõidukile paigaldatud kaalumisseadmeid kasutavate sõidukite ja liidendsõidukitega.

Käesolevas lõikes osutatud rakendusaktid võetakse vastu hiljemalt .. (16). kooskõlas artikli 10i lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Artikkel 10e

Liikmesriigid võtavad vastu käesoleva direktiivi rikkumise eest kohaldatavaid karistusi käsitlevad eeskirjad ning võtavad kõik vajalikud meetmed nende täitmise tagamiseks. Need karistused peavad olema tõhusad, mittediskrimineerivad, proportsionaalsed ja hoiatavad. Liikmesriigid teavitavad nendest eeskirjadest komisjoni.

Artikkel 10f

1.   Liikmesriigid sätestavad konteinerite ja vahetusveovahendite veoks eeskirjad, milles nõutakse järgmist:

a)

ekspedeerija peab esitama veoettevõtjale, kellele ta usaldab konteineri või transporditava vahetusveovahendi veo, tõendi veetava konteineri või vahetusveovahendi massi kohta, ning

| b) | veoettevõtja peab tagama juurdepääsu ekspedeerija esitatud kõikidele asjakohastele dokumentidele. |
| --- | --- |

b)

veoettevõtja peab tagama juurdepääsu ekspedeerija esitatud kõikidele asjakohastele dokumentidele.

2.   Liikmesriigid kehtestavad eeskirjad nii ekspedeerija kui ka veoettevõtja vastutuse kohta, mida kohaldatakse juhtudel, kui lõikes 1 osutatud teave puudub või on vale ning sõiduk või liidendsõiduk on üle koormatud.

Artikkel 10g

Liikmesriigid esitavad iga kahe aasta järel ning hiljemalt asjaomasele kaheaastasele perioodile järgneva aasta 30. septembriks komisjonile vajaliku teabe

| a) | kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja |
| --- | --- |

a)

kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja

| b) | kindlakstehtud ülekoormusega sõidukite või liidendsõidukite arvu kohta. |
| --- | --- |

b)

kindlakstehtud ülekoormusega sõidukite või liidendsõidukite arvu kohta.

See teave võib moodustada osa Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 561/2006 (17) artikli 17 alusel esitatavast teabest.

Komisjon koostab käesoleva artikli alusel saadud teabe põhjal analüüsi ning lisab selle annalüüsi määruse (EÜ) nr 561/2006 alusel Euroopa Parlamendile ja nõukogule edastatavale aruandele.

Artikkel 10h

1.   Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   Artiklis 10b osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... (18). Komisjon koostab delegeeritud volituste kohta raporti hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase ajavahemiku lõppu. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppu.

3.   Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 10b osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   Artikli 10b alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet, või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on mõlemad enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel võidakse seda tähtaega kahe kuu võrra pikendada.

Artikkel 10i

1.   Komisjoni abistab maanteeveokomitee, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EL) nr 165/2014 (19) artiklis 42. Nimetatud komitee on komitee määruse (EL) nr 182/2011 tähenduses.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artiklit 5.

3.   Kui komitee arvamust ei esita, ei võta komisjon rakendusakti eelnõu vastu ja kohaldatakse määruse (EL) nr 182/2011 artikli 5 lõike 4 kolmandat lõiku.

| 9) | I lisa muudetakse järgmiselt:






  a) | punkti 1.2 alapunkt a asendatakse järgmisega:






  „a) | kõik sõidukid, välja arvatud punkti 1.2 alapunktis b osutatud sõidukid: 2,55 m”; |
| --- | --- | --- | --- |

9)

I lisa muudetakse järgmiselt:

a)

punkti 1.2 alapunkt a asendatakse järgmisega:

„a)

kõik sõidukid, välja arvatud punkti 1.2 alapunktis b osutatud sõidukid: 2,55 m”;

| b) | punkti 1.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | konditsioneeritud sõidukite või konditsioneeritud konteinerite või sõidukite veetavate vahetusveovahendite pealisehitised: 2,60 m”; |
| --- | --- | --- |

b)

punkti 1.2 alapunkt b asendatakse järgmisega:

„b)

konditsioneeritud sõidukite või konditsioneeritud konteinerite või sõidukite veetavate vahetusveovahendite pealisehitised: 2,60 m”;

| c) | punkti 2.2.2 alapunkt c asendatakse järgmisega:






  „c) | kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 42 tonni”; |
| --- | --- | --- |

c)

punkti 2.2.2 alapunkt c asendatakse järgmisega:

„c)

kolmeteljelise poolhaagisega kaheteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 42 tonni”;

| d) | punkti 2.2.2 lisatakse järgmine alapunkt:






  „d) | kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 44 tonni”; |
| --- | --- | --- |

d)

punkti 2.2.2 lisatakse järgmine alapunkt:

„d)

kahe- või kolmeteljelise poolhaagisega kolmeteljeline mootorsõiduk, kui sellega veetakse ühendveo käigus ühte või mitut konteinerit või vahetusveovahendit maksimaalpikkusega 45 jalga: 44 tonni”;

| e) | punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:






  „2.3.1. | Kaheteljelised mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18 tonni
  Kaheteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul nõutava lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.
  Kaheteljelised bussid: 19,5 tonni”; |
| --- | --- | --- |

e)

punkt 2.3.1 asendatakse järgmisega:

„2.3.1.

Kaheteljelised mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18 tonni

Kaheteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid, välja arvatud bussid: 18-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul nõutava lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses.

Kaheteljelised bussid: 19,5 tonni”;

| f) | punkt 2.3.2 asendatakse järgmisega:






  „2.3.2. | Kolmeteljelised mootorsõidukid: 25 tonni või 26 tonni, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni.
  Kolmeteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid: 25- või 26-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul nõutava lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni”. |
| --- | --- | --- |

f)

punkt 2.3.2 asendatakse järgmisega:

„2.3.2.

Kolmeteljelised mootorsõidukid: 25 tonni või 26 tonni, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni.

Kolmeteljelised alternatiivkütusega töötavad mootorsõidukid: 25- või 26-tonnist lubatud täismassi suurendatakse alternatiivkütuse tehnoloogia puhul nõutava lisamassi võrra maksimaalselt ühe tonni ulatuses, kui veoteljel on topeltrehvid ja õhkvedrustus või liidus samaväärseks peetav II lisas kindlaksmääratud vedrustus või kui igal veoteljel on topeltrehvid ja igale teljele langev täismass ei ületa 9,5 tonni”.

Artikkel 2

1.   Liikmesriigid jõustavad käesoleva direktiivi järgimiseks vajalikud õigus- ja haldusnormid hiljemalt ... (20). Nad teavitavad sellest viivitamata komisjoni.

Kui liikmesriigid võtavad kõnealused meetmed, sisaldavad need viidet käesolevale direktiivile või lisatakse neile selline viide nende ametlikul avaldamisel. Sellise viitamise viisi näevad ette liikmesriigid.

2.   Liikmesriigid edastavad komisjonile käesoleva direktiiviga reguleeritavas valdkonnas vastu võetud põhiliste siseriiklike õigusnormide teksti.

Artikkel 3

Käesolev direktiiv jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Artikkel 4

Käesolev direktiiv on adresseeritud liikmesriikidele.

...,

Euroopa Parlamendi nimel

president

...

Nõukogu nimel

eesistuja

...

---

(1)  ELT C 327, 12.11.2013, lk 133.

1

(2)  ELT C, ...

2

(3)  Euroopa Parlamendi 14. aprilli 2014. aasta seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu 16. oktoobri 2014. aasta esimese lugemise seisukoht. Euroopa Parlamendi ... seisukoht (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ning nõukogu ... otsus.

3

Euroopa Liidu Teatajas

Euroopa Liidu Teatajas

(4)  Nõukogu 25. juuli 1996. aasta direktiiv 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass (EÜT L 235, 17.9.1996, lk 59).

4

(5)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

5

(6)  Kuus aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumist.

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

8

(9)  EÜT L 42, 23.2.1970, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 2000/40/EÜ (EÜT L 203, 10.8.2000, lk 9).”

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).”

10

(11)  (Nõukogu 7. detsembri 1992. aasta direktiiv 92/106/EMÜ, millega kehtestatakse ühiseeskirjad kaupade teatavate kombineeritud vedude kohta liikmesriikide vahel (EÜT L 368, 17.12.1992, lk 38).”;

11

(12)  Kaks aastat alates käesoleva muutmisdirektiivi jõustumisest.

12

(13)  Kaks aastat alates käesoleva muutmisdirektiivi jõustumisest.

13

(14)  Kuus aastat pärast käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäeva.

14

(15)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta määrus (EÜ) nr 1071/2009, millega kehtestatakse ühiseeskirjad autoveo-ettevõtja tegevusalal tegutsemise tingimuste kohta ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 96/26/EÜ (ELT L 300, 14.11.2009, lk 51).

15

(16)  Üks aasta alates käesoleva muutmisdirektiivi kohaldamise alguskuupäevast.

16

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. märtsi 2006. aasta määrus (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist ja millega muudetakse nõukogu määrusi (EMÜ) nr 3821/85 ja (EÜ) nr 2135/98 ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3820/85 (ELT L 102, 11.4.2006, lk 1).

17

(18)  Käesoleva muutmisdirektiivi jõustumise kuupäev.

18

(19)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. veebruari 2014. aasta määrus (EL) nr 165/2014 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 3821/85 autovedudel kasutatavate sõidumeerikute kohta ning muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EÜ) nr 561/2006, mis käsitleb teatavate autovedusid käsitlevate sotsiaalõigusnormide ühtlustamist (ELT L 60, 28.2.2014, lk 1).”

19

(20)  36 kuud pärast käesoleva muutmisdirektiivi avaldamise kuupäeva.

20

---

| 5.2.2015 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 40/11 |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.2015

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 40/11

---

Nõukogu 16. oktoobril 2014. aastal vastu võetud põhjendused nõukogu esimese lugemise seisukoha (EL) nr 1/2015 kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse nõukogu direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass

(2015/C 40/02)

I.   SISSEJUHATUS

Komisjon esitas 15. aprillil 2013 ettepaneku Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi kohta, millega muudetakse 25. juuli 1996. aasta direktiivi 96/53/EÜ, millega kehtestatakse teatavatele ühenduses liikuvatele maanteesõidukitele siseriiklikus ja rahvusvahelises liikluses lubatud maksimaalmõõtmed ning rahvusvahelises liikluses lubatud täismass.

Euroopa Parlament võttis oma esimese lugemise arvamuse vastu 15. aprillil 2014.

Nõukogu jõudis 5. juunil 2014 direktiivi eelnõu suhtes poliitilisele kokkuleppele. Pärast õiguskeelelist viimistlemist võttis nõukogu 16. oktoobril 2014 Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 294 sätestatud seadusandliku tavamenetluse kohaselt vastu oma esimese lugemise seisukoha.

II.   ESIMESE LUGEMISE SEISUKOHA ANALÜÜS

1.   Üldine taust

Selle seadusandliku algatuse eesmärk on parandada sõidukite aerodünaamikat ja nende energiatõhusust, edendades jätkuvalt liiklusohutust ning võttes arvesse teetaristu tehnilisi tingimusi.

Peale selle on eesmärgiks edendada alternatiivkütusega töötavate sõidukite kasutamist, lihtsustada ühendvedude arengut, kinnitada pikemate sõidukite piiriülese kasutamise seaduslikkust, kui teekonnal ületatakse vaid üks riigipiir, ning võimaldada järelevalveasutustel rikkumisi paremini tuvastada.

Nõukogu lähenemisviis on olnud teha mitmeid ettepanekuid algse ettepaneku muutmiseks. Direktiivi peamiseid sätteid on oluliselt muudetud. Seega muudab nõukogu esimese lugemise seisukoht komisjoni algset ettepanekut, sõnastades selle ümber ja lisades teksti või jättes sealt välja mitu sätet. See tähendab, et nõukogu ei pea võimalikuks nõustuda ettepanekutega, mis Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamuses esitati kõnealuste sätete muutmiseks.

2.   Peamised poliitilised küsimused

i)   Pikemate sõidukite piiriülest liikumist käsitlevad selgitused (artikli 1 punkti 2 alapunktid a ja b, artikli 4 lõiked 1 ja 4)

Komisjon teeb ettepaneku muuta direktiivi 96/53/EÜ, et kinnitada pikemate sõidukite piiriülese kasutamise seaduslikkust, kui teekonnal ületatakse vaid üks riigipiir ja mõlemad asjaomased liikmesriigid lubavad juba pikki sõidukeid kasutada ning kui nimetatud direktiivis sätestatud erandi tingimused on täidetud.

Nõukogu on seisukohal, et direktiiviga 96/53/EÜ nähakse ette asjakohane tasakaal liikmesriikide õiguse vahel leida ja määrata kindlaks oma kohalikele oludele sobivad transpordilahendused ning vajaduse vahel vältida moonutusi siseturul ja olulist mõju rahvusvahelisele konkurentsile. Nõukogul ja parlamendil on nimetatud küsimuse osas sarnased seisukohad.

Muudatusettepanekud 21 ja 22 võeti arvesse. Muudatusettepanek 63 ei leidnud nõukogus toetust.

ii)   Alternatiivkütused (artikli 1 punkti 2 alapunkt a, artikli 1 punkt 8, artikkel 10b, artikli 1 punkti 9 alapunktid e ja f)

Samas komisjoni ettepaneku vaimus otsustas nõukogu võtta lähenemisviisi edendada alternatiivkütusega töötavate sõidukite kasutamist. Teksti on lisatud alternatiivkütuste määratlus. Komisjon võib tehnoloogia arengut arvesse võttes ajakohastada loetelu alternatiivkütustest, mille suhtes juba kehtib alternatiivkütusega töötavate sõidukite jaoks vajalik lisamass (maksimaalselt 1 tonn).

Kontrollimise eesmärgil määratakse alternatiivkütust kasutava tehnoloogia jaoks vajalik lisamass kindlaks sõiduki tootja poolt esitatavate dokumentide alusel. Tekstis selgitatakse, et selline lisamass ei tohi vähendada sõiduki veomahtu.

Euroopa Parlamendi lähenemisviis sarnaneb nõukogu lähenemisviisiga vähese CO2-heitega tehnoloogiatele. Muudatusettepanekuid 18, 19, 42, 43 ja 69 võeti arvesse osaliselt või põhimõtteliselt.

iii)   Kombineeritud veod vs. ühendveod (artikli 1 punkt 1, artikli 2 lõike 1 taane 16 ja artikli 1 punkt 10, artikkel 11)

Nõukogu jagab seisukohta, et direktiivi 96/53/EÜ läbivaatamise kontekstis välja pakutud ühendvedude kasutamine soodustab lähimere-, sisevee- ja raudteevedu võrreldes direktiivis 92/106/EMÜ määratletud kombineeritud veo kasutamisega. Tegelikult põhjustab kombineeritud vedude kasutamine teatud piiranguid transpordiahelates, samal ajal kui ühendvedude kasutamisel on võimalikud suhtelised eelised.

Seetõttu lisas nõukogu kõnealuse direktiivi teksti ühendvedude määratluse. Lisaks on artiklis 11 säilitatud komisjoni lähenemisviis, millega nähakse ühendvedude raames ette 15 cm suurune erand 45-jalaseid konteinereid vedavate sõidukite maksimumpikkuse ja poolhaagise sadula käänmikupoldi telje ja poolhaagise tagumise otsa suurima vahemaa osas.

Euroopa Parlament otsustas kasutada kombineeritud vedude mõistet kogu tekstis ning kutsus komisjoni üles esitama seadusandlikku ettepanekut direktiivi 92/106/EMÜ muutmiseks. Erinevate lähenemisviiside tõttu ei kiitnud nõukogu heaks muudatusettepanekuid 20, 44 ja 45.

iv)   Aerodünaamilised seadmed sõiduki tagaosas ja veokikabiinide uus kujundus (artikli 1 punktid 6 ja 7, artiklid 8b ja 9a)

Nõukogu oli seisukohal, et artiklid 8b ja 9a on komisjoni ettepaneku peamised elemendid sõidukite või liidendsõidukite energiatõhususe parandamiseks. Nõukogu on teinud intensiivset tööd nende artiklite struktureerimisel.

Sõidukite aerodünaamika parandamiseks ja seega kütuse säästmiseks on nõukogu tekstis lubatud erandid lisa I punktis 1.1 sätestatud sõidukite või liidendsõidukite lubatud maksimaalpikkuse suhtes, kui:

| — | sõiduki või liidendsõiduki tagaosale on lisatud aerodünaamilised seadmed (artikli 1 punkt 6, artikkel 8b); ja/või kui |
| --- | --- |

—

sõiduki või liidendsõiduki tagaosale on lisatud aerodünaamilised seadmed (artikli 1 punkt 6, artikkel 8b); ja/või kui

| — | sõiduk või liidendsõiduk on varustatud kabiiniga, mis on paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusam ja ohutum (artikli 1 punkt 7, artikkel 9a). |
| --- | --- |

—

sõiduk või liidendsõiduk on varustatud kabiiniga, mis on paremate aerodünaamiliste omadustega, energiatõhusam ja ohutum (artikli 1 punkt 7, artikkel 9a).

Artiklis 8b selgitab nõukogu, et aerodünaamilised seadmed peavad vastama teatud nõuetele, mis on loetletud artikli 8b lõikes 3, et tagada üldine ohutus ja ühendvedude ohutus.

Lisaks tuleb neid seadmeid kasutada kooskõlas teatud käitamisnõuetega, mille võtab vastu komisjon (artikli 8b lõikes 4 osutatud rakendusaktidega), ning need seadmed peavad vastama tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) sätetele. Nõukogu tekstis selgitatakse samuti, et enne turuleviimist peavad aerodünaamilised seadmed, mille pikkus ületab 50 cm, saama direktiivi 2007/46/EÜ kohase tüübikinnituse, pärast seda, kui nimetatud direktiivi on tehtud vajalikud muudatused.

Artiklis 9a järgitakse sama põhjendust. Nõukogu otsustas siiski kutsuda komisjoni üles töötama tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) alusel välja vajalikud tehnilised nõuded tüübikinnituse andmiseks uute kabiinidega varustatud sõidukitele. Enne turuleviimist peavad nimetatud sõidukid saama nimetatud direktiivi kohase heakskiidu. Nõukogu tekstis kutsutakse komisjoni samuti üles esitama vajaduse korral seadusandlikku ettepanekut direktiivi 2007/46/EÜ muutmiseks (seadusandlik tavamenetlus).

Nõukogu tekstis ei esitata uute kabiinidega varustatud sõidukite suhtes kohustuslikke nõudeid. Euroopa Parlament näeb ette kohustuslikke nõudeid seitse aastat pärast kõnealuse direktiivi jõustumist. Seetõttu ei ole muudatusettepanekud 38 ja 40 vastuvõetavad.

Nõukogu lähenemisviisi kohaselt kohaldatakse sõiduki tagaosas aerodünaamiliste seadmetega varustatud sõidukite suhtes erandit vastavalt olukorrale alates:

| — | tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast, või |
| --- | --- |

—

tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast, või

| — | direktiivi 2007/46/EÜ kohastes tehnilistes nõuetes vajalike muudatuste kohaldamise kuupäevast, |
| --- | --- |

—

direktiivi 2007/46/EÜ kohastes tehnilistes nõuetes vajalike muudatuste kohaldamise kuupäevast,

| — | ja pärast kõnealuste seadmete üksikasjalikke käitamisnõuded sisaldavate rakendusaktide vastuvõtmist. |
| --- | --- |

—

ja pärast kõnealuste seadmete üksikasjalikke käitamisnõuded sisaldavate rakendusaktide vastuvõtmist.

Lisaks kohaldatakse uute kabiinidega varustatud sõidukite suhtes erandit vastavalt olukorrale alates viie aasta möödudes

| — | tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast või |
| --- | --- |

—

tüübikinnituste direktiivi (direktiiv 2007/46/EÜ) muutmise teksti ülevõtmise kuupäevast või

| — | direktiivi 2007/46/EÜ kohaste rakendusaktide kohaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

—

direktiivi 2007/46/EÜ kohaste rakendusaktide kohaldamise kuupäevast.

Nii artiklis 8b kui ka 9a on sätestatud, et aerodünaamilise seadme või uue kabiiniga varustatud sõidukitega peab olema võimalik teha täispööret pöörderibal, mille välisraadius on 12,50 m ja siseraadius 5,30 m (I lisa punkt 1.5). Lisaks ei tohi sõidukite maksimaalpikkuse ületamise võimalus kaasa tuua kõnealuste sõidukite veomahu suurenemist. Muudatusettepanekut 28 võeti põhimõtteliselt arvesse.

Euroopa Parlament säilitab komisjoni ettepanekus kavandatud volituste delegeerimise komisjonile. Kuna nõukogu otsustas kasutada teistsugust lähenemisviisi, ei võetud arvesse muudatusettepanekuid 30, 31 ja 41.

v)   Jõustamine (artikli 1 punktid 11 ja 12, artiklid 12 ja 13)

Vastavalt nõukogu seisukohale jõustamise kohta peavad liikmesriigid võtma konkreetseid meetmeid maksimaalsest lubatud massist raskemate sõidukite kindlakstegemiseks kuue aasta pärast alates kõnealuse direktiivi jõustumisest. Lisaks sisaldab nõukogu tekst mittekvantitatiivset sätet sõidukite massi kontrollimiseks. Samuti selgitatakse tekstis, et sõiduki massi võib kontrollida taristule paigaldatud automaatsete süsteemide abil või sõidukile paigaldatud kaalumisseadme abil: nõukogu on tehnoloogiate suhtes neutraalsel seisukohal.

Lisaks on nõukogu tekstis selgelt märgitud, et liikmesriigid ei tohi nõuda sõidukile paigaldatava kaalumisseadme paigaldamist teises liikmesriigis registreeritud sõidukile. Nõukogu teksti kohaselt kehtestatakse rakendusaktidega üksikasjalikud tehnilised kirjeldused selle tagamiseks, et sõidukitele paigaldatud kaalumisseadmed on täpsed, usaldusväärsed ja täielikult koostalitlusvõimelised. Nõukogu ei jätnud alles komisjoni poolt pakutud meetmete loetelu lubatust raskemate sõidukite jaoks, kuid säilitas pädevatele asutustele kohustuse vahetada teavet rikkumiste ja karistuste kohta.

Nõukogu ei saa järgida komisjoni lähenemisviisi rikkumiste kategooriatesse liigitamise kohta (artikkel 13). Selle asemel nähti tekstis liikmesriikidele ette kohustus kehtestada eeskirjad kõnealuse direktiivi rikkumise korral kohaldatavate karistuste kohta.

Nõukogu ei saanud nõustuda muudatusettepanekuga 50, mille kohaselt tuleb kõigile uutele N2- ja N3-kategooria sõidukitele paigaldada kaalumisseadmed viie aasta möödumisel alates kõnealuse direktiivi jõustumisest. Lisaks lükkas nõukogu tagasi muudatusettepanekud 46, 49, 51, 52, 53, 54, 55, 56, 57, 58 ja 59.

vi)   Aruandekohustus (artikli 1 punkt 15, artikkel 15)

Nõukogu soovitab ühtlustada aruandekohustusi, mis on komisjoni poolt algselt esitatud artiklis 15. Nõukogu lähenemisviisis nähakse ette, et liikmesriigid edastavad komisjonile teabe kahe eelneva kalendriaasta jooksul teostatud kontrollide arvu kohta ja kindlakstehtud ülekoormusega sõidukite arvu kohta. Selle teabe võib saata koos teabega, mis esitatakse komisjonile määruse (EÜ) nr 561/2006 kohaselt.

vii)   Ülevõtmise kuupäev (artikkel 2)

Nõukogu näeb ette 36 kuud kestva üleminekukorra, mille pikkuseks kavandas komisjon algselt 18 kuud. Lisaks on artikli 8b lõike 1 ja artikli 9a lõike 1 rakendamiseks vaja täita konkreetsed eeltingimused (vt punkt ii sõiduki tagaosale paigaldatavate aerodünaamiliste seadmete ja veokikabiinide uue kujunduse kohta).

viii)   Õigusakti struktuur (delegeeritud aktid/rakendusaktid)

Nõukogu arvates tuleks komisjonile anda õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, et ajakohastada kõnealuses direktiivis esitatud alternatiivkütuste loetelu, võttes arvesse uuendusi kütusetehnoloogia valdkonnas.

Kuid nõukogu otsustas tagumiste tuulesuunajate, veokikabiinide uue kujunduse ja koostalitluse tehniliste kirjelduste kehtestamise osas muuta volituste delegeerimist komisjonile, asendades delegeeritud aktid rakendusaktidega. Kuna nõukogu teeb ettepaneku muuta artiklite 8b ja 9a struktuuri, muudeti volituste delegeerimist komisjonile (vt punkt iv).

III.   KOKKUVÕTE

Nõukogu on oma esimese lugemise seisukoha kehtestamisel võtnud täiel määral arvesse komisjoni ettepanekut ja Euroopa Parlamendi esimese lugemise arvamust. Euroopa Parlamendi muudatusettepanekute osas on nõukogu arvamusel, et nõukogu esimese lugemise seisukohas sisaldub kas põhimõtteliselt, osaliselt või täielikult teatav osa Euroopa Parlamendi muudatusettepanekutest.

---