# Euroopa Liidu L 57/2008

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 57 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide1. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 57

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide1. märts 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta | 1 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 190/2008, 29. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril | 6 |
| | | Komisjoni määrus (EÜ) nr 191/2008, 29. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. märtsist 2008 | 8 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2008, 29. veebruar 2008, millega parandatakse määrust (EÜ) nr 989/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Barèges-Gavarnie (KPN) – Hořické trubičky (KGT)) | 11 |
| | * | Komisjoni määrus (EÜ) nr 193/2008, 29. veebruar 2008, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICES VIIIc, IX, X ning CECAF 34.1.1 (EÜ veed) püügipiirkonnas | 12 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Nõukogu määrus (EÜ) nr 189/2008, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta

1

Komisjoni määrus (EÜ) nr 190/2008, 29. veebruar 2008, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

6

Komisjoni määrus (EÜ) nr 191/2008, 29. veebruar 2008, millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. märtsist 2008

8

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 192/2008, 29. veebruar 2008, millega parandatakse määrust (EÜ) nr 989/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Barèges-Gavarnie (KPN) – Hořické trubičky (KGT))

11

*

Komisjoni määrus (EÜ) nr 193/2008, 29. veebruar 2008, millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICES VIIIc, IX, X ning CECAF 34.1.1 (EÜ veed) püügipiirkonnas

12

| | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik |
| --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Nõukogu |
| | | 2008/173/EÜ |
| | * | Nõukogu otsus, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta | 14 |
| | | Komisjon |
| | | 2008/174/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, mis käsitleb Itaalia Trento autonoomse provintsi ettepanekut riigiabi kohta transpordisektoris
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5315 all)

   (
  1
  ) | 18 |
| | | 2008/175/EÜ |
| | * | Ühenduse-Šveitsi statistikakomitee otsus nr 1/2008, 14. veebruar 2008, millega võetakse vastu töökord | 21 |
| | | 2008/176/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 22. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 97/107/EÜ Belgias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 678 all) | 25 |
| | | 2008/177/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 25. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 96/550/EÜ Soomes kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 692 all) | 28 |

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

2008/173/EÜ

*

Nõukogu otsus, 18. veebruar 2008, teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta

14

Komisjon

2008/174/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2005, mis käsitleb Itaalia Trento autonoomse provintsi ettepanekut riigiabi kohta transpordisektoris
  (teatavaks tehtud numbri K(2005) 5315 all)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5315 all)

1

18

2008/175/EÜ

*

Ühenduse-Šveitsi statistikakomitee otsus nr 1/2008, 14. veebruar 2008, millega võetakse vastu töökord

21

2008/176/EÜ

*

Komisjoni otsus, 22. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 97/107/EÜ Belgias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 678 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 678 all)

25

2008/177/EÜ

*

Komisjoni otsus, 25. veebruar 2008, millega muudetakse otsust 96/550/EÜ Soomes kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta
  (teatavaks tehtud numbri K(2008) 692 all)

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 692 all)

28

| | | III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid |
| --- | --- | --- |
| | | EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID |
| | * | Nõukogu otsus 2008/178/ÜVJP, 28. jaanuar 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise lepingu sõlmimist Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta | 30 |
| Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vaheline leping Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta | 31 |
| | * | Nõukogu ühine seisukoht 2008/179/ÜVJP, 29. veebruar 2008, millega muudetakse ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid | 37 |

III   Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

*

Nõukogu otsus 2008/178/ÜVJP, 28. jaanuar 2008, mis käsitleb Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise lepingu sõlmimist Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta

30

Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vaheline leping Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta

31

*

Nõukogu ühine seisukoht 2008/179/ÜVJP, 29. veebruar 2008, millega muudetakse ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

37

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/1

---

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 189/2008,

18. veebruar 2008,

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrust (EÜ) nr 2424/2001 teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 punkti c ja artikli 5 lõiget 3,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta. (2) SIS II väljatöötamiseks vajalikud nõuded võrgule on sätestatud komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/170/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas), (3) ja komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/171/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas). (4) |
| --- | --- |

(1)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt määrusele (EÜ) nr 2424/2001 ja nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsusele 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta. (2) SIS II väljatöötamiseks vajalikud nõuded võrgule on sätestatud komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/170/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas), (3) ja komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/171/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas). (4)

| (2) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. (6) Käesolev määrus ei piira nimetatud õigusaktide, sealhulgas nende lõppsätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsusega 2007/533/JSK, milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. (6) Käesolev määrus ei piira nimetatud õigusaktide, sealhulgas nende lõppsätete kohaldamist.

| (3) | Nimetatud lõppsätetes määratletakse tingimused, mis võimaldavad nõukogul süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega määrata kindlaks kõnealuste õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva. Nendes sätestatakse muu hulgas, et komisjon teatab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c osutatud korras SIS II igakülgse testimise edukast lõpuleviimisest, kusjuures testid viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid valideerivad esitatud testimistulemuse ning kinnitavad, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud lõppsätetes määratletakse tingimused, mis võimaldavad nõukogul süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega määrata kindlaks kõnealuste õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva. Nendes sätestatakse muu hulgas, et komisjon teatab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c osutatud korras SIS II igakülgse testimise edukast lõpuleviimisest, kusjuures testid viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid valideerivad esitatud testimistulemuse ning kinnitavad, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.

| (4) | Ollakse seisukohal, et käesolevat määrust tuleks tulevikus täiendada selliste asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega, millega reguleeritakse üksikasjalikult liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös läbiviidava SIS II igakülgse testimise korraldamist ja koordineerimist. Vastutus CS-SIS eest peaks jääma üksnes komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Ollakse seisukohal, et käesolevat määrust tuleks tulevikus täiendada selliste asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega, millega reguleeritakse üksikasjalikult liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös läbiviidava SIS II igakülgse testimise korraldamist ja koordineerimist. Vastutus CS-SIS eest peaks jääma üksnes komisjonile.

| (5) | Selleks et hinnata, kas SIS II suudab töötada vastavalt SIS II õigusaktides kindlaks määratud tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele, on vaja läbi viia testimine. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hinnata, kas SIS II suudab töötada vastavalt SIS II õigusaktides kindlaks määratud tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele, on vaja läbi viia testimine.

| (6) | Testidega tuleks hinnata ka süsteemi vastavust sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus. |
| --- | --- |

(6)

Testidega tuleks hinnata ka süsteemi vastavust sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus.

| (7) | Komisjon peab testima, kas keskset SIS II saab ühendada liikmesriikide siseriiklike süsteemidega, ning süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid peaksid võtma vajalikke tehnilisi meetmeid SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peab testima, kas keskset SIS II saab ühendada liikmesriikide siseriiklike süsteemidega, ning süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid peaksid võtma vajalikke tehnilisi meetmeid SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks.

| (8) | Komisjoni ja liikmesriikide ülesandeid seoses teatavate SIS II testide lõpuleviimisega on vaja täiendavalt täpsustada. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni ja liikmesriikide ülesandeid seoses teatavate SIS II testide lõpuleviimisega on vaja täiendavalt täpsustada.

| (9) | On vaja kehtestada nõuded testispetsifikatsioonide määratlemiseks, väljatöötamiseks ja kohaldamiseks ning sätestada testide valideerimise kord. |
| --- | --- |

(9)

On vaja kehtestada nõuded testispetsifikatsioonide määratlemiseks, väljatöötamiseks ja kohaldamiseks ning sätestada testide valideerimise kord.

| (10) | SIS II saab kasutusele võtta alles siis, kui kõik süsteemis SIS 1+ täielikult osalevad liikmesriigid on teinud vajalikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks. Seetõttu tuleks dokumenteerida juhud, mil liikmesriik leiab, et teste ei olnud võimalik edukalt lõpule viia. |
| --- | --- |

(10)

SIS II saab kasutusele võtta alles siis, kui kõik süsteemis SIS 1+ täielikult osalevad liikmesriigid on teinud vajalikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks. Seetõttu tuleks dokumenteerida juhud, mil liikmesriik leiab, et teste ei olnud võimalik edukalt lõpule viia.

| (11) | Komitee, kes abistab komisjoni SIS II väljatöötamise ajal ja kellele on osutatud määruse (EÜ) nr 2424/2001 artiklis 5, ei ole kiitnud heaks meetmete eelnõu, mille komisjon esitas määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 4 punkti c rakendamiseks. Seepärast esitas komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 5 lõikele 3 koostoimes nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (7) artikli 5 lõikega 6 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas Euroopa Parlamenti. |
| --- | --- |

(11)

Komitee, kes abistab komisjoni SIS II väljatöötamise ajal ja kellele on osutatud määruse (EÜ) nr 2424/2001 artiklis 5, ei ole kiitnud heaks meetmete eelnõu, mille komisjon esitas määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 4 punkti c rakendamiseks. Seepärast esitas komisjon vastavalt määruse (EÜ) nr 2424/2001 artikli 5 lõikele 3 koostoimes nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsuse 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (7) artikli 5 lõikega 6 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas Euroopa Parlamenti.

| (12) | Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmises, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses. |
| --- | --- |

(12)

Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmises, mistõttu see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. Arvestades, et käesolev määrus põhineb EÜ asutamislepingu kolmanda osa IV jaotise alusel Schengeni acquis’l, otsustab Taani kõnealuse protokolli artikli 5 kohaselt kuue kuu jooksul pärast käesoleva määruse vastuvõtmist, kas ta rakendab seda oma siseriiklikus õiguses.

| (13) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (8) Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(13)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Ühendkuningriik ei osale vastavalt nõukogu 29. mai 2000. aasta otsusele 2000/365/EÜ Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (8) Seetõttu ei osale Ühendkuningriik määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (14) | Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (9) Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele. |
| --- | --- |

(14)

Käesolev määrus kujutab endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist, milles Iirimaa ei osale vastavalt nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsusele 2002/192/EÜ Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes. (9) Seetõttu ei osale Iirimaa määruse vastuvõtmises, see ei ole talle siduv ega kuulu tema suhtes kohaldamisele.

| (15) | Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on määratletud vastavalt otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ. |
| --- | --- |

(15)

Käesolev määrus ei piira Ühendkuningriigi ja Iirimaa Schengeni acquis’s osalise osalemise korra kohaldamist, mis on määratletud vastavalt otsustes 2000/365/EÜ ja 2002/192/EÜ.

| (16) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (10) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(16)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (10) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (11) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (17) | Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2008/149/JSK (13) ja 2008/146/EÜ (14) (nimetatud lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3, |
| --- | --- |

(17)

Šveitsi puhul kujutab käesolev määrus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (12) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2008/149/JSK (13) ja 2008/146/EÜ (14) (nimetatud lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Keskse SIS II-ga, sideinfrastruktuuriga ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vahelise suhtlusega seotud teatavaid SIS II teste puudutavad spetsifikatsioonid, eelkõige nende ulatus ja eesmärgid, nõuded ja läbiviimise protsess sätestatakse lisas.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.

Brüssel, 18. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1988/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1), parandatud väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 3.

1

(2)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2006/1007/JSK (ELT L 411, 30.12.2006, lk 78), parandatud väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 43.

2

(3)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 20.

3

(4)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.

4

(5)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

5

(6)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

6

(7)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

7

(8)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

8

(9)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

9

(10)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

10

(11)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

11

(12)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

12

(13)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

13

(14)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

14

---

LISA

1.   SIS II TESTIDE ULATUS

Teatavad käesolevas määruses osutatud SIS II testid näitavad, kas keskne SIS II, sideinfrastruktuur ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vaheline suhtlus (välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia puhul) (1) toimivad SIS II õigusaktides sätestatud tehniliste ja funktsionaalsusnõuete kohaselt.

Need SIS II testid näitavad samuti, kas keskse SIS II, sideinfrastruktuuri ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vahelise suhtluse toimimine vastab sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus.

2.   SIS II TESTIDE LÄBIVIIMINE, ÜKSIKASJALIK ULATUS JA KORRALDUS

Allpool kirjeldatakse testide järjestust, nende eesmärke, ulatust ja korraldust.

Testimise esimeses etapis testitakse SIS II sideinfrastruktuuri ühenduvust ja vastupidavust.

Testimise teises etapis testitakse keskset SIS II ilma siseriiklike süsteemideta (N.SIS II).

Testimise kolmandas etapis testitakse keskset SIS II koos mõne siseriikliku süsteemiga N.SIS II ning kontrollitakse iga siseriikliku süsteemi vastavust liidese juhenddokumendi alusversioonis kindlaks määratud spetsifikatsioonidele.

SIS II testimise nõuanderühm, (2) mille on loonud SIS II komitee, on pädev andma SIS II komiteele aru testide tulemustest. Testimise nõuanderühm teeb kindlaks ja liigitab iga tuvastatud probleemi, kirjeldab seda ning teeb ettepanekuid lahendusvariantide kohta. Komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid esitavad kogu teabe, mida testimise nõuanderühm vajab oma ülesannete täitmiseks.

2.1.   Testimise dokumentatsioon

Komisjon määrab kindlaks testide üksikasjalikud spetsifikatsioonid. Komisjon teeb testide esialgsed ja lõplikud spetsifikatsioonid ning testide haldamist ja koordineerimist käsitlevad sätted asjaomastele liikmesriikidele kättesaadavaks liikmesriikide ekspertidega kokkulepitud ajakava kohaselt.

2.2.   Testimise koordineerimine

Kõiki testimise dokumentatsiooniga ette nähtud teste koordineerib komisjon. Selleks teeb komisjon tihedat koostööd testimise nõuanderühmaga.

2.3.   Testide läbiviimine

Komisjon viib testid läbi koos asjaomaste liikmesriikidega vastavate spetsifikatsioonide alusel ja vastavalt komisjoni ja liikmesriikide ekspertide vahel kokkulepitud ajakavale ning tõendab, et testide tulemused vastavad nende spetsifikatsioonidele.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide puhul vastutab iga liikmesriik komisjoni toetusel selle eest, et testid viiakse läbi ja tagatakse nende tõrgeteta toimimine kokkulepitud ajakava raames.

2.4.   Testitulemuste heakskiitmine

Testimise nõuanderühm annab SIS II komiteele aru teatavate SIS II testide tulemustest. Testimise nõuanderühm teeb kindlaks ja liigitab iga tuvastatud probleemi, kirjeldab seda ning teeb ettepanekuid lahendusvariantide kohta. Komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid esitavad kogu teabe, mida testimise nõuanderühm vajab oma ülesannete täitmiseks.

Komisjon teeb otsuse teatavate SIS II testide lõpuleviimise edukuse kohta, võttes arvesse liikmesriikide ekspertide poolt SIS II komitee raames väljendatud seisukohti.

Kui testimise dokumentatsioonis on testid jagatud eri etappidesse, teavitab komisjon liikmesriike iga etapi tulemustest enne järgmise etapi algust.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide tulemuste heakskiitmisel võetakse aluseks liikmesriikide määratud eksperdi aruanne, mis sisaldab testitulemuste üksikasjalikku analüüsi ja järeldusi liikmesriikide siseriiklike süsteemide valideerimise kohta.

Kui liikmesriik leiab, et testide edukas lõpuleviimine ei olnud võimalik, tuleks seda aruandes kajastada.

2.5.   Sideinfrastruktuuri testimine

Sideinfrastruktuuri testimise eesmärk on teha kindlaks, kas SIS II sideinfrastruktuur kuni ühtse siseriikliku liideseni (NI-SIS) suudab toimida otsustes 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ sätestatud nõuetele vastavalt. Kõnealuse testiga kontrollitakse CS-SISi ja iga NI-SISi vahelise ning CS-SISi ja selle varusüsteemi vahelise SIS II sideinfrastruktuuri ühenduvust ja vastupidavust, samuti siseriiklike kohalike liideste (LNI) ja vajaduse korral nende varuliideste (BLNI) vastupidavust.

2.6.   Keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide vastavustestid

Kõigi keskset SIS II puudutavate testide eesmärk on kontrollida, kas keskne SIS II vastab liidese juhenddokumendi (ICD) alusversioonis ja üksikasjalikes tehnilistes spetsifikatsioonides (DTS) kindlaks määratud funktsionaalsus- ja funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide eesmärk on tagada iga N.SIS II süsteemi ühilduvus CS-SISiga ning kontrollida siseriiklike süsteemide vastavust liidese juhenddokumendi alusversioonile. Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestid võivad toimuda samaaegselt keskse SIS II testimisega.

Pärast teatavate SIS II testide edukat lõpuleviimist teavitab komisjon liikmesriikide eksperte SIS II komitee raames sellest, kas sideinfrastruktuuri ja keskse SIS II testimise tulemused vastavad testispetsifikatsioonides ettenähtule.

Pärast teatavate SIS II testide edukat lõpuleviimist loob komisjon keskse SIS II jaoks migratsioonikeskkonna. Nimetatud keskkond peab olema stabiilne ja sobilik SIS II kasutamisele üleminekuks.

3.   TESTIMISE ALUSEKS OLEVAD LIIDESE JUHENDDOKUMENDI (ICD) JA ÜKSIKASJALIKU TEHNILISE SPETSIFIKATSIOONI (DTS) ALUSVERSIOONID

Keskset SIS II ja iga liikmesriigi siseriiklikku süsteemi (N.SIS II) testitakse samade spetsifikatsioonide alusel.

Komisjoni koostatud üksikasjalikus tehnilises spetsifikatsioonis (DTS) määratakse kindlaks keskse SIS II funktsionaalsus- ja funktsionaalsusega mitteseotud nõuded.

Komisjoni koostatud liidese juhenddokumendis (ICD) määratakse kindlaks keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide vaheline liides. Juhenddokument sisaldab kahe süsteemi vahelise suhtluse tehnilisi spetsifikatsioone seoses edastatavate andmete ja sõnumite, kasutatavate protokollide ning sündmuste ajastamise ja järjestusega.

Liidese juhenddokumendi ja üksikasjaliku tehnilise spetsifikatsiooniga kehtestatud spetsifikatsioonid kehtivad teatava ajavahemiku jooksul ning mõlema süsteemi ajakohastamise ajakava sätestatakse redaktsioonide kavas, millega määratakse kindlaks konkreetses testimisetapis kasutatav alusversioon. Testimise käigus tuvastatud probleemidest tuleb teatada, neid tuleb analüüsida ja need tuleb lahendada kooskõlas redaktsioonide kava ja sellega seonduva muudatusi käsitleva kavaga. Komisjon teeb redaktsioonide kava ja seonduva muudatusi käsitleva kava kättesaadavaks, võttes arvesse liikmesriikide ekspertide arvamusi.

4.   TESTIMISETAPPIDE TULEMUSTE VAHE- JA LÕPPARUANNE

Komisjon koostab korrapäraselt aruandeid testimise hetkeseisu kohta. Aruannetes märgitakse, millist testimisetappi käsitletakse ning millised liikmesriigid on testimise selles etapis lõpule viinud, millised on testimist alustanud ja millised ei ole seda veel alustanud. Kui ilmnevad asjaolud, mis seavad ohtu projekti ajakavast kinnipidamise, tuleb neid ja nende põhjuseid aruandes kajastada.

Iga testimisetapi lõpuleviimisel koostab komisjon aruande tulemuste, tuvastatud probleemide ja lahendusvariantide kohta. Juhul kui liikmesriik leiab, et testide edukas lõpuleviimine ei olnud võimalik, koostab ta selle kohta protokolli kantava märkuse, milles nimetab ka ebaõnnestumise põhjused.

---

(1)  SIS 1+ mitteosalevate liikmesriikide, nagu Küprose osalemine käesolevas määruses viidatud SIS II testimises ei piira nõukogu mis tahes tulevasi otsuseid SIS II täieliku kohaldamise kohta.

(2)  Testimise nõuanderühm, mis loodi 27. aprillil 2007. aastal vastavalt SIS II komitee kodukorra artiklile 7, annab aru SIS II komiteele. Ta annab aru pärast iga testiosa lõpuleviimist, et valmistada ette SIS II testide tulemuste heakskiitmine.

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/6

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 190/2008,

29. veebruar 2008,

millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse komisjoni 21. detsembri 2007. aasta määrust (EÜ) nr 1580/2007 millega kehtestatakse nõukogu määruste (EÜ) nr 2200/96, (EÜ) nr 2201/96 ja (EÜ) nr 1182/2007 rakenduseeskirjad puu- ja köögiviljasektoris, (1) eriti selle artikli 138 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul. |
| --- | --- |

(1)

Määruses (EÜ) nr 1580/2007 on sätestatud vastavalt mitmepoolsete kaubandusläbirääkimiste Uruguay vooru tulemustele kriteeriumid, mille alusel komisjon kehtestab kindlad impordiväärtused kolmandatest riikidest importimisel käesoleva määruse lisas sätestatud toodete ja ajavahemike puhul.

| (2) | Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel, |
| --- | --- |

(2)

Kooskõlas eespool nimetatud kriteeriumidega tuleb kehtestada kindlad impordiväärtused käesoleva määruse lisas sätestatud tasemetel,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1580/2007 artiklis 138 osutatud kindlad impordiväärtused kehtestatakse vastavalt käesoleva määruse lisale.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 350, 31.12.2007, lk 1.

1

---

LISA

Komisjoni 29. veebruari 2008. aasta määrusele, millega kehtestatakse kindlad impordiväärtused, et määrata kindlaks teatava puu- ja köögivilja hind piiril

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| CN-kood | Kolmanda riigi kood (1) | Kindel impordiväärtus |
| 0702 00 00 | JO | 69,6 |
| MA | 49,2 |
| TN | 129,8 |
| TR | 88,8 |
| ZZ | 84,4 |
| 0707 00 05 | EG | 244,4 |
| JO | 190,5 |
| MA | 114,7 |
| TR | 166,2 |
| ZZ | 179,0 |
| 0709 90 70 | MA | 89,5 |
| TR | 118,4 |
| ZZ | 104,0 |
| 0709 90 80 | EG | 54,8 |
| ZZ | 54,8 |
| 0805 10 20 | EG | 42,5 |
| IL | 54,8 |
| MA | 56,7 |
| TN | 50,5 |
| TR | 69,2 |
| ZZ | 54,7 |
| 0805 50 10 | IL | 110,5 |
| SY | 56,4 |
| TR | 123,2 |
| ZZ | 96,7 |
| 0808 10 80 | AR | 102,3 |
| CA | 86,4 |
| CN | 91,9 |
| MK | 42,4 |
| US | 108,2 |
| UY | 89,9 |
| ZZ | 86,9 |
| 0808 20 50 | AR | 89,5 |
| CL | 102,9 |
| CN | 78,3 |
| US | 123,2 |
| ZA | 96,5 |
| ZZ | 98,1 |

(EUR/100 kg)

CN-kood

Kolmanda riigi kood (1)

Kindel impordiväärtus

0702 00 00

JO

69,6

MA

49,2

TN

129,8

TR

88,8

ZZ

84,4

0707 00 05

EG

244,4

JO

190,5

MA

114,7

TR

166,2

ZZ

179,0

0709 90 70

MA

89,5

TR

118,4

ZZ

104,0

0709 90 80

EG

54,8

ZZ

54,8

0805 10 20

EG

42,5

IL

54,8

MA

56,7

TN

50,5

TR

69,2

ZZ

54,7

0805 50 10

IL

110,5

SY

56,4

TR

123,2

ZZ

96,7

0808 10 80

AR

102,3

CA

86,4

CN

91,9

MK

42,4

US

108,2

UY

89,9

ZZ

86,9

0808 20 50

AR

89,5

CL

102,9

CN

78,3

US

123,2

ZA

96,5

ZZ

98,1

---

(1)  Riikide nomenklatuur on sätestatud komisjoni määruses (EÜ) nr 1833/2006 (ELT L 354, 14.12.2006, lk 19). Kood „ZZ” tähistab „muud päritolu”.

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/8 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/8

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 191/2008,

29. veebruar 2008,

millega määratakse kindlaks teraviljasektori imporditollimaksud alates 1. märtsist 2008

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 29. septembri 2003. aasta määrust (EÜ) nr 1784/2003 teraviljaturu ühise korralduse kohta, (1)

võttes arvesse komisjoni 28. juuni 1996. aasta määrust (EÜ) nr 1249/96, millega kehtestati nõukogu määruse (EMÜ) nr 1766/92 üksikasjalikud rakenduseeskirjad teraviljasektori imporditollimaksude osas, (2) eriti selle artikli 2 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära. |
| --- | --- |

(1)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 2 nähakse ette, et CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002, ex 1005 (välja arvatud hübriidseemned) ja ex 1007 (välja arvatud hübriidid seemneks) alla kuuluvate toodete imporditollimaks on võrdne nende toodete suhtes importimisel kehtiva sekkumishinnaga ning seda suurendatakse 55 % võrra, millest arvatakse maha kõnealuse kaubasaadetise suhtes kehtiv CIF-impordihind. See tollimaks ei tohi siiski ületada ühise tollitariifistiku tollimaksumäära.

| (2) | Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind. |
| --- | --- |

(2)

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikega 3 nähakse ette, et nimetatud artikli lõikes 2 osutatud tollimaksu arvutamiseks kehtestatakse kõnealustele toodetele korrapäraste ajavahemike järel tüüpiline CIF-impordihind.

| (3) | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras. |
| --- | --- |

(3)

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 kohaselt on CN-koodide 1001 10 00, 1001 90 91, ex 1001 90 99 (kõrgekvaliteediline pehme nisu), 1002 00, 1005 10 90, 1005 90 00 ja 1007 00 90 alla kuuluvate toodete imporditollimaksu arvutamiseks kasutatav hind iga päeva tüüpiline CIF-impordihind, mis on kindlaks määratud kõnealuse määruse artiklis 4 ette nähtud korras.

| (4) | Seepärast tuleks alates 1. märtsist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni. |
| --- | --- |

(4)

Seepärast tuleks alates 1. märtsist 2008 kehtestada imporditollimaksud, mida kohaldatakse uute maksude jõustumiseni.

| (5) | Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2008, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, (3) on käesoleva määrusega kindlaks määratud teatavate tollimaksude kohaldamine peatatud, |
| --- | --- |

(5)

Vastavalt nõukogu 20. detsembri 2007. aasta määrusele (EÜ) nr 1/2008, millega peatatakse ajutiselt teatavate teraviljade imporditollimaksud 2007/2008. turustusaastal, (3) on käesoleva määrusega kindlaks määratud teatavate tollimaksude kohaldamine peatatud,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 osutatud teraviljasektori imporditollimaksud määratakse alates 1. märtsist 2008 kindlaks käesoleva määruse I lisas II lisa teabe alusel.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub 1. märtsil 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. veebruar 2008

Komisjoni nimel

põllumajanduse ja maaelu arenduse peadirektor

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  ELT L 270, 21.10.2003, lk 78. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 735/2007 (ELT L 169, 29.6.2007, lk 6). Määrus (EÜ) nr 1784/2003 asendatakse 1. juulil 2008 määrusega (EÜ) nr 1234/2007 (ELT L 299, 16.11.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 161, 29.6.1996, lk 125. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1816/2005 (ELT L 292, 8.11.2005, lk 5).

2

(3)  ELT L 1, 4.1.2008, lk 1.

3

---

I LISA

Määruse (EÜ) nr 1784/2003 artikli 10 lõikes 2 loetletud toodete imporditollimaksud, mida kohaldatakse alates 1. märts 2008

| CN-kood | Kaupade kirjeldus | Imporditollimaks (1)

  (EUR/t) |
| --- | --- | --- |
| 1001 10 00 | Kõva NISU, kõrgekvaliteediline | 0,00 (3) |
| keskmise kvaliteediga | 0,00 (3) |
| madala kvaliteediga | 0,00 (3) |
| 1001 90 91 | Pehme NISU seemneks | 0,00 |
| ex 1001 90 99 | Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks | 0,00 (3) |
| 1002 00 00 | RUKIS | 0,00 (3) |
| 1005 10 90 | MAIS seemneks, v.a hübriidid | 0,00 |
| 1005 90 00 | MAIS, v.a seemneks (2) | 0,00 (3) |
| 1007 00 90 | TERASORGO, v.a hübriidid seemneks | 0,00 (3) |

CN-kood

Kaupade kirjeldus

Imporditollimaks (1)

(EUR/t)

1001 10 00

Kõva NISU, kõrgekvaliteediline

0,00 (3)

keskmise kvaliteediga

0,00 (3)

madala kvaliteediga

0,00 (3)

1001 90 91

Pehme NISU seemneks

0,00

ex 1001 90 99

Pehme NISU, kõrgekvaliteediline, v.a seemneks

0,00 (3)

1002 00 00

RUKIS

0,00 (3)

1005 10 90

MAIS seemneks, v.a hübriidid

0,00

1005 90 00

MAIS, v.a seemneks (2)

0,00 (3)

1007 00 90

TERASORGO, v.a hübriidid seemneks

0,00 (3)

---

(1)  Kaupade puhul, mis jõuavad ühendusse Atlandi ookeani või Suessi kanali kaudu, võib importija taotleda määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 4 kohaselt imporditollimaksu vähendamist:

| — | 3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres, |
| --- | --- |

—

3 EUR/t, kui lossimissadam asub Vahemere ääres,

| — | 2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul. |
| --- | --- |

—

2 EUR/t, kui lossimissadam asub Taanis, Eestis, Iirimaal, Lätis, Leedus, Poolas, Soomes, Rootsis, Ühendkuningriigis või Pürenee poolsaare Atlandi ookeani äärsel rannikul.

(2)  Importija võib taotleda imporditollimaksu vähendamist ühtse määra alusel 24 eurot tonni kohta, kui on täidetud määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõikes 5 kehtestatud tingimused.

(3)  Vastavalt määrusele (EÜ) nr 1/2008 on selle tollimaksu kohaldamine peatatud.

---

II LISA

I lisas kehtestatud imporditollimaksude arvutamisel arvestatavad tegurid

15.2.2008-28.2.2008

| 1. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:











  (EUR/t) |
| --- | --- |
| | Pehme nisu (1) | Mais | Kõva nisu, kõrge kvaliteediga | Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2) | Kõva nisu, madala kvaliteediga (3) | Oder |
| Börs | Minnéapolis | Chicago | — | — | — | — |
| Noteering | 463,59 | 141,24 | — | — | — | — |
| FOB-hind USAs | — | — | 569,34 | 559,34 | 539,34 | 178,87 |
| Lahe lisatasu | 55,04 | 13,93 | — | — | — | — |
| Suure Järvistu lisatasu | — | — | — | — | — | — |

1.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

(EUR/t)

Pehme nisu (1)

Mais

Kõva nisu, kõrge kvaliteediga

Kõva nisu, keskmise kvaliteediga (2)

Kõva nisu, madala kvaliteediga (3)

Oder

Börs

Minnéapolis

Chicago

—

—

—

—

Noteering

463,59

141,24

—

—

—

—

FOB-hind USAs

—

—

569,34

559,34

539,34

178,87

Lahe lisatasu

55,04

13,93

—

—

—

—

Suure Järvistu lisatasu

—

—

—

—

—

—

| 2. | Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:






  Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam: | 43,67 EUR/t |
| --- | --- | --- |
| Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam: | 36,72 EUR/t |

2.

Määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 2 lõike 2 osutatud võrdlusperioodi keskmised:

Veokulud: Mehhiko laht–Rotterdam:

43,67 EUR/t

Veokulud: Suur Järvistu–Rotterdam:

36,72 EUR/t

---

(1)  Lisatasu 14 EUR/t sisse arvestatud (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(2)  Allahindlus 10 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

(3)  Allahindlus 30 EUR/t (määruse (EÜ) nr 1249/96 artikli 4 lõige 3).

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/11

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 192/2008,

29. veebruar 2008,

millega parandatakse määrust (EÜ) nr 989/2007, millega teatavad nimetused registreeritakse kaitstud päritolunimetuste ja kaitstud geograafiliste tähiste registris (Barèges-Gavarnie (KPN) – Hořické trubičky (KGT))

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta, (1) eriti selle artikli 7 lõike 4 esimest lõiku,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni määrusesse (EÜ) nr 989/2007 (2) on avaldamisel sattunud viga seoses nimetuse „Barèges-Gavarnie” alla kuuluva toote klassiga. |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni määrusesse (EÜ) nr 989/2007 (2) on avaldamisel sattunud viga seoses nimetuse „Barèges-Gavarnie” alla kuuluva toote klassiga.

| (2) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 989/2007 vastavalt parandada, |
| --- | --- |

(2)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 989/2007 vastavalt parandada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määruse (EÜ) nr 989/2007 lisa punktis 1 asendatakse sõnad „Rühm 1.3. Juust” sõnadega „Klass 1.1. Värske liha (ja rups)”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub selle avaldamise päeval Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates määruse (EÜ) nr 989/2007 jõustumise kuupäevast.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

1

(2)  ELT L 219, 24.8.2007, lk 7.

2

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/12 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/12

---

KOMISJONI MÄÄRUS (EÜ) nr 193/2008,

29. veebruar 2008,

millega Prantsusmaa lipu all sõitvatel laevadel keelatakse euroopa merikuradi püük ICES VIIIc, IX, X ning CECAF 34.1.1 (EÜ veed) püügipiirkonnas

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 20. detsembri 2002. aasta määrust (EÜ) nr 2371/2002 ühisele kalanduspoliitikale vastava kalavarude kaitse ja säästva kasutamise kohta, (1) eriti selle artikli 26 lõiget 4,

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 1993. aasta määrust (EMÜ) nr 2847/93, millega luuakse ühise kalanduspoliitika suhtes rakendatav kontrollisüsteem, (2) eriti selle artikli 21 lõiget 3,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 16. jaanuari 2008. aasta määruses (EÜ) nr 40/2008, millega määratakse 2008. aastaks kindlaks teatavate kalavarude ja kalavarurühmade püügivõimalused ning lisatingimused, mida kohaldatakse ühenduse vetes ning ühenduse kalalaevade suhtes püügipiirangutega vetes, (3) on sätestatud 2008. aasta kvoodid.

| (2) | Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi. |
| --- | --- |

(2)

Komisjonile esitatud teabe kohaselt on käesoleva määruse lisas osutatud kalavaru püük samas lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvate või kõnealuses liikmesriigis registreeritud laevade puhul ammendanud 2008. aastaks eraldatud kvoodi.

| (3) | Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine, |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on vaja keelata kõnealuse kalavaru püük, pardal hoidmine, ümberlaadimine ja lossimine,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Kvoodi ammendumine

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigile 2008. aastaks samas lisas osutatud kalavaru püügiks eraldatud kvooti käsitatakse ammendatuna alates lisas sätestatud kuupäevast.

Artikkel 2

Keelud

Käesoleva määruse lisas osutatud liikmesriigi lipu all sõitvatel või selles liikmesriigis registreeritud laevadel on keelatud püüda samas lisas osutatud kalavaru alates lisas sätestatud kuupäevast. Kõnealustel laevadel on keelatud pardal hoida, ümber laadida ja lossida sellist püütud kalavaru pärast kõnealust kuupäeva.

Artikkel 3

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Brüssel, 29. veebruar 2008

Komisjoni nimel

kalanduse ja merenduse peadirektor

Fokion FOTIADIS

---

(1)  EÜT L 358, 31.12.2002, lk 59. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 865/2007 (ELT L 192, 24.7.2007, lk 1).

1

(2)  EÜT L 261, 20.10.1993, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1967/2006 (ELT L 409, 30.12.2006, lk 11), viimati parandatud väljaandes ELT L 36, 8.2.2007, lk 6.

2

(3)  ELT L 19, 23.1.2008, lk 1.

3

---

LISA

| nr | 01 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Prantsusmaa |
| Kalavaru | ANF/8C3411 |
| Liik | Merikurat (Lophiidae) |
| Püügipiirkond | VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed |
| Kuupäev | 2.2.2008 |

nr

01

Liikmesriik

Prantsusmaa

Kalavaru

ANF/8C3411

Liik

Merikurat (Lophiidae)

Püügipiirkond

VIIIc, IX ja X; CECAF 34.1.1 EÜ veed

Kuupäev

2.2.2008

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Nõukogu

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/14

---

NÕUKOGU OTSUS,

18. veebruar 2008,

teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) testimise kohta

(2008/173/EÜ)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut,

võttes arvesse nõukogu 6. detsembri 2001. aasta otsust 2001/886/JSK teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta, (1) eriti selle artikli 4 punkti c ja artikli 6 lõiget 6,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut

ning arvestades järgmist:

| (1) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) (2) ja otsusele 2001/886/JSK. SIS II väljatöötamiseks vajalikud nõuded võrgule on sätestatud komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/170/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas), (3) ja komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/171/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas). (4) |
| --- | --- |

(1)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamine on tehtud komisjoni ülesandeks vastavalt nõukogu 6. detsembri 2001. aasta määrusele (EÜ) nr 2424/2001 (teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) väljatöötamise kohta) (2) ja otsusele 2001/886/JSK. SIS II väljatöötamiseks vajalikud nõuded võrgule on sätestatud komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/170/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (I sammas), (3) ja komisjoni 16. märtsi 2007. aasta otsuses 2007/171/EÜ, millega nähakse ette nõuded teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi võrgule (III sammas). (4)

| (2) | Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK, (6) milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Käesolev otsus ei piira nimetatud õigusaktide, sealhulgas nende lõppsätete kohaldamist. |
| --- | --- |

(2)

Teise põlvkonna Schengeni infosüsteem (SIS II) loodi Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1987/2006 (5) ning nõukogu otsusega 2007/533/JSK, (6) milles käsitletakse teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist. Käesolev otsus ei piira nimetatud õigusaktide, sealhulgas nende lõppsätete kohaldamist.

| (3) | Nimetatud lõppsätetes määratletakse tingimused, mis võimaldavad nõukogul süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega määrata kindlaks kõnealuste õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva. Nendes sätestatakse muu hulgas, et komisjon teatab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c osutatud korras SIS II igakülgse testimise edukast lõpuleviimisest, kusjuures testid viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid valideerivad esitatud testitulemuse ning kinnitavad, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+. |
| --- | --- |

(3)

Nimetatud lõppsätetes määratletakse tingimused, mis võimaldavad nõukogul süsteemis SIS 1+ osalevate liikmesriikide valitsusi esindavate liikmete ühehäälse otsusega määrata kindlaks kõnealuste õigusaktide kohaldamise alguskuupäeva. Nendes sätestatakse muu hulgas, et komisjon teatab määruse (EÜ) nr 1987/2006 artikli 55 lõike 3 punktis c ja otsuse 2007/533/JSK artikli 71 lõike 3 punktis c osutatud korras SIS II igakülgse testimise edukast lõpuleviimisest, kusjuures testid viib läbi komisjon koos liikmesriikidega, ning nõukogu ettevalmistavad organid valideerivad esitatud testitulemuse ning kinnitavad, et SIS II toimib vähemalt samal tasemel kui seda tegi SIS 1+.

| (4) | Ollakse seisukohal, et käesolevat otsust tuleks tulevikus täiendada selliste asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega, millega reguleeritakse üksikasjalikult liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös läbiviidava SIS II igakülgse testimise korraldamist ja koordineerimist. Vastutus CS-SIS eest peaks jääma üksnes komisjonile. |
| --- | --- |

(4)

Ollakse seisukohal, et käesolevat otsust tuleks tulevikus täiendada selliste asjakohaste õigusaktide vastuvõtmisega, millega reguleeritakse üksikasjalikult liikmesriikide ja komisjoni täielikus koostöös läbiviidava SIS II igakülgse testimise korraldamist ja koordineerimist. Vastutus CS-SIS eest peaks jääma üksnes komisjonile.

| (5) | Selleks et hinnata, kas SIS II suudab töötada vastavalt SIS II õigusaktides kindlaks määratud tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele, on vaja läbi viia testimine. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et hinnata, kas SIS II suudab töötada vastavalt SIS II õigusaktides kindlaks määratud tehnilistele ja funktsionaalsusnõuetele, on vaja läbi viia testimine.

| (6) | Testidega tuleks hinnata ka süsteemi vastavust sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus. |
| --- | --- |

(6)

Testidega tuleks hinnata ka süsteemi vastavust sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus.

| (7) | Komisjon peab testima, kas keskset SIS II saab ühendada liikmesriikide siseriiklike süsteemidega, ning süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid peaksid võtma vajalikke tehnilisi meetmeid SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks. |
| --- | --- |

(7)

Komisjon peab testima, kas keskset SIS II saab ühendada liikmesriikide siseriiklike süsteemidega, ning süsteemis SIS 1+ osalevad liikmesriigid peaksid võtma vajalikke tehnilisi meetmeid SIS II andmete töötlemiseks ja täiendava teabe vahetamiseks.

| (8) | Komisjoni ja liikmesriikide ülesandeid seoses teatavate SIS II testide lõpuleviimisega on vaja täiendavalt täpsustada. |
| --- | --- |

(8)

Komisjoni ja liikmesriikide ülesandeid seoses teatavate SIS II testide lõpuleviimisega on vaja täiendavalt täpsustada.

| (9) | On vaja kehtestada nõuded testispetsifikatsioonide määratlemiseks, väljatöötamiseks ja kohaldamiseks ning sätestada testide valideerimise kord. |
| --- | --- |

(9)

On vaja kehtestada nõuded testispetsifikatsioonide määratlemiseks, väljatöötamiseks ja kohaldamiseks ning sätestada testide valideerimise kord.

| (10) | SIS II saab kasutusele võtta alles siis, kui kõik süsteemis SIS 1+ täielikult osalevad liikmesriigid on teinud vajalikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks. Seetõttu tuleks dokumenteerida juhud, mil liikmesriik leiab, et teste ei olnud võimalik edukalt lõpule viia. |
| --- | --- |

(10)

SIS II saab kasutusele võtta alles siis, kui kõik süsteemis SIS 1+ täielikult osalevad liikmesriigid on teinud vajalikud korraldused SIS II andmete töötlemiseks. Seetõttu tuleks dokumenteerida juhud, mil liikmesriik leiab, et teste ei olnud võimalik edukalt lõpule viia.

| (11) | Komitee, kes abistab komisjoni SIS II väljatöötamise ajal ja kellele on osutatud otsuse 2001/886/JSK artiklis 6, ei ole kiitnud heaks komisjoni meetmete eelnõu. Seepärast esitas komisjon vastavalt otsuse 2001/886/JSK artikli 6 lõikele 5 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas Euroopa Parlamenti. |
| --- | --- |

(11)

Komitee, kes abistab komisjoni SIS II väljatöötamise ajal ja kellele on osutatud otsuse 2001/886/JSK artiklis 6, ei ole kiitnud heaks komisjoni meetmete eelnõu. Seepärast esitas komisjon vastavalt otsuse 2001/886/JSK artikli 6 lõikele 5 nõukogule ettepaneku võetavate meetmete kohta ja teavitas Euroopa Parlamenti.

| (12) | Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7) artikli 8 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(12)

Ühendkuningriik osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 29. mai 2000. aasta otsuse 2000/365/EÜ (Suurbritannia ja Põhja-Iiri Ühendkuningriigi taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (7) artikli 8 lõike 2 kohaselt.

| (13) | Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8) artikli 6 lõike 2 kohaselt. |
| --- | --- |

(13)

Iirimaa osaleb käesolevas otsuses Euroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Schengeni acquis’ Euroopa Liidu raamistikku integreerimist käsitleva protokolli artikli 5 ning nõukogu 28. veebruari 2002. aasta otsuse 2002/192/EÜ (Iirimaa taotluse kohta osaleda teatavates Schengeni acquis’ sätetes) (8) artikli 6 lõike 2 kohaselt.

| (14) | Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (9) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda. |
| --- | --- |

(14)

Islandi ja Norra puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu Nõukogu ning Islandi Vabariigi ja Norra Kuningriigi vahelise lepingu (viimase kahe riigi osalemiseks Schengeni acquis’ sätete rakendamises, kohaldamises ja edasiarendamises) (9) tähenduses, mis kuuluvad nimetatud lepingu teatavaid rakenduseeskirju käsitleva nõukogu otsuse 1999/437/EÜ (10) artikli 1 punktis G osutatud valdkonda.

| (15) | Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2008/149/JSK (12) ja 2008/146/EÜ (13) (nimetatud lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3, |
| --- | --- |

(15)

Šveitsi puhul kujutab käesolev otsus endast nende Schengeni acquis’ sätete edasiarendamist Euroopa Liidu, Euroopa Ühenduse ning Šveitsi Konföderatsiooni vahelise lepingu (Šveitsi Konföderatsiooni ühinemise kohta Schengeni acquis’ sätete rakendamise, kohaldamise ja edasiarendamisega) (11) tähenduses, mis kuuluvad otsuse 1999/437/EÜ artikli 1 punktis G osutatud valdkonda, kusjuures nimetatud otsuse vastavat punkti tõlgendatakse koostoimes nõukogu otsuste 2008/149/JSK (12) ja 2008/146/EÜ (13) (nimetatud lepingu Euroopa Liidu ja Euroopa Ühenduse nimel sõlmimise kohta) artikliga 3,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Keskse SIS II-ga, sideinfrastruktuuriga ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vahelise suhtlusega seotud teatavaid SIS II teste puudutavad spetsifikatsioonid, eelkõige nende ulatus ja eesmärgid, nõuded ja läbiviimise protsess sätestatakse lisas.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub kolmandal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 18. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 1. Otsust on muudetud otsusega 2006/1007/JSK (ELT L 411, 30.12.2006, lk 78), parandatud väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 43.

1

(2)  EÜT L 328, 13.12.2001, lk 4. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1988/2006 (ELT L 411, 30.12.2006, lk 1), parandatud väljaandes ELT L 27, 2.2.2007, lk 3.

2

(3)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 20.

3

(4)  ELT L 79, 20.3.2007, lk 29.

4

(5)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 4.

5

(6)  ELT L 205, 7.8.2007, lk 63.

6

(7)  EÜT L 131, 1.6.2000, lk 43.

7

(8)  EÜT L 64, 7.3.2002, lk 20.

8

(9)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 36.

9

(10)  EÜT L 176, 10.7.1999, lk 31.

10

(11)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 52.

11

(12)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 50.

12

(13)  ELT L 53, 27.2.2008, lk 1.

13

---

LISA

1.   SIS II TESTIDE ULATUS

Teatavad käesolevas otsuses osutatud SIS II testid näitavad, kas keskne SIS II, sideinfrastruktuur ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vaheline suhtlus (välja arvatud Bulgaaria ja Rumeenia puhul) (1) toimivad vastavalt SIS II õigusaktides sätestatud tehniliste ja funktsionaalsusnõuete kohaselt.

Need SIS II testid näitavad samuti, kas keskse SIS II, sideinfrastruktuuri ning keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vahelise suhtluse toimimine vastab sellistele funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele nagu töökindlus, käideldavus ja jõudlus.

2.   SIS II TESTIDE LÄBIVIIMINE, ÜKSIKASJALIK ULATUS JA KORRALDUS

Allpool kirjeldatakse testide järjestust, nende eesmärke, ulatust ja korraldust.

| | Testimise esimeses etapis testitakse SIS II sideinfrastruktuuri ühenduvust ja vastupidavust. |
| --- | --- |

Testimise esimeses etapis testitakse SIS II sideinfrastruktuuri ühenduvust ja vastupidavust.

| | Testimise teises etapis testitakse keskset SIS II ilma siseriiklike süsteemideta (N.SIS II). |
| --- | --- |

Testimise teises etapis testitakse keskset SIS II ilma siseriiklike süsteemideta (N.SIS II).

| | Testimise kolmandas etapis testitakse keskset SIS II koos mõne siseriikliku süsteemiga N.SIS II ning kontrollitakse iga siseriikliku süsteemi vastavust liidese juhenddokumendi alusversioonis kindlaks määratud spetsifikatsioonidele. |
| --- | --- |

Testimise kolmandas etapis testitakse keskset SIS II koos mõne siseriikliku süsteemiga N.SIS II ning kontrollitakse iga siseriikliku süsteemi vastavust liidese juhenddokumendi alusversioonis kindlaks määratud spetsifikatsioonidele.

SIS II testimise nõuanderühm, (2) mille on loonud SIS II komitee, on pädev andma SIS II komiteele aru testide tulemustest. Testimise nõuanderühm teeb kindlaks ja liigitab iga tuvastatud probleemi, kirjeldab seda ning teeb ettepanekuid lahendusvariantide kohta. Komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid esitavad kogu teabe, mida testimise nõuanderühm vajab oma ülesannete täitmiseks.

2.1.   Testimise dokumentatsioon

Komisjon määrab kindlaks testide üksikasjalikud spetsifikatsioonid. Komisjon teeb testide esialgsed ja lõplikud spetsifikatsioonid ning testide haldamist ja koordineerimist käsitlevad sätted asjaomastele liikmesriikidele kättesaadavaks liikmesriikide ekspertidega kokkulepitud ajakava kohaselt.

2.2.   Testimise koordineerimine

Kõiki testimise dokumentatsiooniga ette nähtud teste koordineerib komisjon. Selleks teeb komisjon tihedat koostööd testimise nõuanderühmaga.

2.3.   Testide läbiviimine

Komisjon viib testid läbi koos asjaomaste liikmesriikidega vastavate spetsifikatsioonide alusel ja vastavalt komisjoni ja liikmesriikide ekspertide vahel kokkulepitud ajakavale ning tõendab, et testide tulemused vastavad nende spetsifikatsioonidele.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide puhul vastutab iga liikmesriik komisjoni toetusel selle eest, et testid viiakse läbi ja tagatakse nende tõrgeteta toimimine kokkulepitud ajakava raames.

2.4.   Testitulemuste heakskiitmine

Testimise nõuanderühm annab SIS II komiteele aru teatavate SIS II testide tulemustest. Testimise nõuanderühm teeb kindlaks ja liigitab iga tuvastatud probleemi, kirjeldab seda ning teeb ettepanekuid lahendusvariantide kohta. Komisjoni talitused ja liikmesriikide eksperdid esitavad kogu teabe, mida testimise nõuanderühm vajab oma ülesannete täitmiseks.

Komisjon teeb otsuse teatavate SIS II testide lõpuleviimise edukuse kohta, võttes arvesse liikmesriikide ekspertide poolt SIS II komitee raames väljendatud seisukohti.

Kui testimise dokumentatsioonis on testid jagatud eri etappidesse, teavitab komisjon liikmesriike iga etapi tulemustest enne järgmise etapi algust.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide tulemuste heakskiitmisel võetakse aluseks liikmesriikide määratud eksperdi aruanne, mis sisaldab testitulemuste üksikasjalikku analüüsi ja järeldusi liikmesriikide siseriiklike süsteemide valideerimise kohta.

Kui liikmesriik leiab, et testide edukas lõpuleviimine ei olnud võimalik, tuleks seda aruandes kajastada.

2.5.   Sideinfrastruktuuri testimine

Sideinfrastruktuuri testimise eesmärk on teha kindlaks, kas SIS II sideinfrastruktuur kuni ühtse siseriikliku liideseni (NI-SIS) suudab toimida otsustes 2007/170/EÜ ja 2007/171/EÜ sätestatud nõuetele vastavalt. Kõnealuse testiga kontrollitakse CS-SISi ja iga NI-SISi vahelise ning CS-SISi ja selle varusüsteemi vahelise SIS II sideinfrastruktuuri ühenduvust ja vastupidavust, samuti siseriiklike kohalike liideste (LNI) ja vajaduse korral nende varuliideste (BLNI) vastupidavust.

2.6.   Keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide vastavustestid

Kõigi keskset SIS II puudutavate testide eesmärk on kontrollida, kas keskne SIS II vastab liidese juhenddokumendi (ICD) alusversioonis ja üksikasjalikes tehnilistes spetsifikatsioonides (DTS) kindlaks määratud funktsionaalsus- ja funktsionaalsusega mitteseotud nõuetele.

Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestide eesmärk on tagada iga N.SIS II süsteemi ühilduvus CS-SISiga ning kontrollida siseriiklike süsteemide vastavust liidese juhenddokumendi alusversioonile. Siseriiklike süsteemide (N.SIS II) vastavustestid võivad toimuda samaaegselt keskse SIS II testimisega.

Pärast teatavate SIS II testide edukat lõpuleviimist teavitab komisjon liikmesriikide eksperte SIS II komitee raames sellest, kas sideinfrastruktuuri ja keskse SIS II testimise tulemused vastavad testispetsifikatsioonides ettenähtule.

Pärast teatavate SIS II testide edukat lõpuleviimist loob komisjon keskse SIS II jaoks migratsioonikeskkonna. Nimetatud keskkond peab olema stabiilne ja sobilik SIS II kasutamisele üleminekuks.

3.   TESTIMISE ALUSEKS OLEVAD LIIDESE JUHENDDOKUMENDI (ICD) JA ÜKSIKASJALIKU TEHNILISE SPETSIFIKATSIOONI (DTS) ALUSVERSIOONID

Keskset SIS II ja iga liikmesriigi siseriiklikku süsteemi (N.SIS II) testitakse samade spetsifikatsioonide alusel.

Komisjoni koostatud üksikasjalikus tehnilises spetsifikatsioonis (DTS) määratakse kindlaks keskse SIS II funktsionaalsus- ja funktsionaalsusega mitteseotud nõuded.

Komisjoni koostatud liidese juhenddokumendis (ICD) määratakse kindlaks keskse SIS II ja siseriiklike süsteemide vaheline liides. Juhenddokument sisaldab kahe süsteemi vahelise suhtluse tehnilisi spetsifikatsioone seoses edastatavate andmete ja sõnumite, kasutatavate protokollide ning sündmuste ajastamise ja järjestusega.

Liidese juhenddokumendi ja üksikasjaliku tehnilise spetsifikatsiooniga kehtestatud spetsifikatsioonid kehtivad teatava ajavahemiku jooksul ning mõlema süsteemi ajakohastamise ajakava sätestatakse redaktsioonide kavas, millega määratakse kindlaks konkreetses testimisetapis kasutatav alusversioon. Testimise käigus tuvastatud probleemidest tuleb teatada, neid tuleb analüüsida ja need tuleb lahendada kooskõlas redaktsioonide kava ja sellega seonduva muudatusi käsitleva kavaga. Komisjon teeb redaktsioonide kava ja seonduva muudatusi käsitleva kava kättesaadavaks, võttes arvesse liikmesriikide ekspertide arvamusi.

4.   TESTIMISETAPPIDE TULEMUSTE VAHE- JA LÕPPARUANNE

Komisjon koostab korrapäraselt aruandeid testimise hetkeseisu kohta. Aruandes märgitakse, millist testimisetappi käsitletakse ning millised liikmesriigid on testimise selles etapis lõpule viinud, millised on testimist alustanud ja millised ei ole seda veel alustanud. Kui ilmnevad asjaolud, mis seavad ohtu projekti ajakavast kinnipidamise, tuleb neid ja nende põhjuseid aruandes kajastada.

Iga testimisetapi lõpuleviimisel koostab komisjon aruande tulemuste, tuvastatud probleemide ja lahendusvariantide kohta. Juhul kui liikmesriik leiab, et testide edukas lõpuleviimine ei olnud võimalik, koostab ta selle kohta protokolli kantava märkuse, milles nimetab ka ebaõnnestumise põhjused.

---

(1)  SIS 1+ mitteosalevate liikmesriikide, nagu Küprose osalemine käesolevas määruses viidatud SIS II testimises ei piira nõukogu mis tahes tulevasi otsuseid SIS II täieliku kohaldamise kohta.

(2)  Testimise nõuanderühm, mis loodi 27. aprillil 2007. aastal vastavalt SIS II komitee kodukorra artiklile 7, annab aru SIS II komiteele. Ta annab aru pärast iga testiosa lõpuleviimist, et valmistada ette SIS II testide tulemuste heakskiitmine.

---

Komisjon

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/18 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/18

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2005,

mis käsitleb Itaalia Trento autonoomse provintsi ettepanekut riigiabi kohta transpordisektoris

(teatavaks tehtud numbri K(2005) 5315 all)

(Ainult itaaliakeelne tekst on autentne)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/174/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 88 lõike 2 esimest lõiku,

võttes arvesse Euroopa Majanduspiirkonna lepingut, eriti selle artikli 62 lõike 1 punkti a,

olles kutsunud huvitatud isikuid üles esitama märkusi vastavalt eespool nimetatud sätetele, (1)

ning arvestades järgmist:

1.   MENETLUS

| (1) | 27. novembril 2001. aastal saadetud kirjas, mis registreeriti peasekretariaadis 3. detsembril 2001. aastal, teatasid Itaalia ametiasutused kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 komisjonile transpordisektorit käsitlevatest erisätetest, mis võeti vastu Trento autonoomse provintsi 13. detsembri 1999. aasta seadusega nr 6 (edaspidi provintsi seadus nr 6/99). Teatis registreeriti Euroopa Komisjoni peasekretariaadis numbri N 833/01 all. |
| --- | --- |

(1)

27. novembril 2001. aastal saadetud kirjas, mis registreeriti peasekretariaadis 3. detsembril 2001. aastal, teatasid Itaalia ametiasutused kooskõlas EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 3 komisjonile transpordisektorit käsitlevatest erisätetest, mis võeti vastu Trento autonoomse provintsi 13. detsembri 1999. aasta seadusega nr 6 (edaspidi provintsi seadus nr 6/99). Teatis registreeriti Euroopa Komisjoni peasekretariaadis numbri N 833/01 all.

| (2) | Kuna teatis ei olnud täielik, palus komisjon 1. veebruari 2002. aasta kirjas D(02) 1665 esitada lisateavet, millele saabus vastus 5. aprillil 2002. aastal numbri DG TREN A/56228 all registreeritud kirja teel. 11. märtsil 2002. aastal toimus komisjoni ja Trento autonoomse provintsi esindajate koosolek. 12. aprillil 2002. aastal saatis komisjon Itaalia ametiasutustele kirja, milles nõuti lisateavet. Vastus sellele nõudele saadeti 17. mai 2002. aasta kirjas ning registreeriti 28. mail 2002. aastal numbri SG A/5459 all. 30. mail 2002. aastal toimus komisjoni ja Trento autonoomse provintsi esindajate teine koosolek. |
| --- | --- |

(2)

Kuna teatis ei olnud täielik, palus komisjon 1. veebruari 2002. aasta kirjas D(02) 1665 esitada lisateavet, millele saabus vastus 5. aprillil 2002. aastal numbri DG TREN A/56228 all registreeritud kirja teel. 11. märtsil 2002. aastal toimus komisjoni ja Trento autonoomse provintsi esindajate koosolek. 12. aprillil 2002. aastal saatis komisjon Itaalia ametiasutustele kirja, milles nõuti lisateavet. Vastus sellele nõudele saadeti 17. mai 2002. aasta kirjas ning registreeriti 28. mail 2002. aastal numbri SG A/5459 all. 30. mail 2002. aastal toimus komisjoni ja Trento autonoomse provintsi esindajate teine koosolek.

| (3) | 24. juulil 2002. aastal võttis komisjon vastu positiivse otsuse (2) provintsi seaduse nr 6/99 („Transpordisektorit käsitlevad erisätted”) (3) enamiku meetmete kohta, mis on ette nähtud selleks, et soodustada kaupade liikumise ümbersuunamist maanteetranspordilt alternatiivsetele transpordiliikidele. Uurimismenetlus algatati siiski seoses abikava ühe meetmega, s.o raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite investeerimisabiga, registreeritud numbri K 52/02 all. |
| --- | --- |

(3)

24. juulil 2002. aastal võttis komisjon vastu positiivse otsuse (2) provintsi seaduse nr 6/99 („Transpordisektorit käsitlevad erisätted”) (3) enamiku meetmete kohta, mis on ette nähtud selleks, et soodustada kaupade liikumise ümbersuunamist maanteetranspordilt alternatiivsetele transpordiliikidele. Uurimismenetlus algatati siiski seoses abikava ühe meetmega, s.o raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite investeerimisabiga, registreeritud numbri K 52/02 all.

| (4) | Komisjoni 24. juuli 2002. aasta otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi. |
| --- | --- |

(4)

Komisjoni 24. juuli 2002. aasta otsus algatada menetlus avaldati Euroopa Ühenduste Teatajas. (4) Komisjon kutsus huvitatud isikuid üles esitama märkusi.

| (5) | Itaalia esitas oma märkused 4. septembri 2002. aasta kirjas. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

(5)

Itaalia esitas oma märkused 4. septembri 2002. aasta kirjas. Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt.

| (6) | Itaalia ametiasutused teatasid 7. veebruaril 2003. aastal uuest abikavast pealkirjaga „Abi andmine kombineeritud transpordi toetuseks”, mis on ette nähtud kombineeritud transpordi edendamiseks Trento autonoomses provintsis. Kõnealune abikava registreeriti numbri N 64/03 all ja kiideti heaks komisjoni 1. oktoobri 2003. aasta otsusega. (5) |
| --- | --- |

(6)

Itaalia ametiasutused teatasid 7. veebruaril 2003. aastal uuest abikavast pealkirjaga „Abi andmine kombineeritud transpordi toetuseks”, mis on ette nähtud kombineeritud transpordi edendamiseks Trento autonoomses provintsis. Kõnealune abikava registreeriti numbri N 64/03 all ja kiideti heaks komisjoni 1. oktoobri 2003. aasta otsusega. (5)

| (7) | Trento autonoomne provints saatis täiendavad selgitused 8. aprillil 2005 ja Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures saatis need kirjas, mis registreeriti 13. juunil 2005. |
| --- | --- |

(7)

Trento autonoomne provints saatis täiendavad selgitused 8. aprillil 2005 ja Itaalia alaline esindus Euroopa Liidu juures saatis need kirjas, mis registreeriti 13. juunil 2005.

2.   ABI ÜKSIKASJALIK KIRJELDUS

2.1.   Abi liik

| (8) | Abimeede, mille suhtes uurimismenetlus algatati, hõlmas raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite investeerimisabi; samas ei esitatud vastuväiteid kaupade liikumise ümbersuunamist maanteetranspordilt alternatiivsetele transpordiliikidele soodustava üldise abikava ülejäänud meetmete kohta. |
| --- | --- |

(8)

Abimeede, mille suhtes uurimismenetlus algatati, hõlmas raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite investeerimisabi; samas ei esitatud vastuväiteid kaupade liikumise ümbersuunamist maanteetranspordilt alternatiivsetele transpordiliikidele soodustava üldise abikava ülejäänud meetmete kohta.

| (9) | Üldise abikava eesmärk on vähendada maanteevedude keskkonnamõju, toetades keskkonnareostust vähendava tehnikaga varustatud ning kohustuslikest keskkonnastandarditest rangematele standarditele vastavate transpordivahendite ostmist. Abikava hõlmab abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning kolmandate isikute nimel maanteevedudega tegelevatele konsortsiumidele, mis tegelevad kombineeritud transpordiga või kombineeritud raudteetranspordi või kaupade või reisijate transpordiga kõikvõimalikul viisil seotud raudtee- ja maismaatranspordiga. |
| --- | --- |

(9)

Üldise abikava eesmärk on vähendada maanteevedude keskkonnamõju, toetades keskkonnareostust vähendava tehnikaga varustatud ning kohustuslikest keskkonnastandarditest rangematele standarditele vastavate transpordivahendite ostmist. Abikava hõlmab abi väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele ning kolmandate isikute nimel maanteevedudega tegelevatele konsortsiumidele, mis tegelevad kombineeritud transpordiga või kombineeritud raudteetranspordi või kaupade või reisijate transpordiga kõikvõimalikul viisil seotud raudtee- ja maismaatranspordiga.

| (10) | Uurimisaluses meetmes on sätestatud, et Trento autonoomses provintsis tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antakse abi kuni 25 % raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiseks (provintsi seaduse nr 6/99 artikli 3 lõike 2 punkt e). |
| --- | --- |

(10)

Uurimisaluses meetmes on sätestatud, et Trento autonoomses provintsis tegutsevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antakse abi kuni 25 % raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiseks (provintsi seaduse nr 6/99 artikli 3 lõike 2 punkt e).

2.2.   Menetluse algatamise põhjused

| (11) | Komisjoni otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ning nõuda Itaalia ametiasutustelt selgitusi tulenes kõnealuse abikava esialgsest läbivaatamisest. |
| --- | --- |

(11)

Komisjoni otsus algatada asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse ning nõuda Itaalia ametiasutustelt selgitusi tulenes kõnealuse abikava esialgsest läbivaatamisest.

| (12) | Eelkõige oli komisjonil kahtlusi meetme kokkusobimatuse kohta komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (6) artikli 4 lõigetega 2 ja 5, mille kohaselt võib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele raudteevagunite jaoks antava investeerimisabi brutoosatähtsus olla vastavalt kuni 15 % väikestele ja kuni 7,5 % keskmise suurusega ettevõtetele. |
| --- | --- |

(12)

Eelkõige oli komisjonil kahtlusi meetme kokkusobimatuse kohta komisjoni 12. jaanuari 2001. aasta määruse (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes, (6) artikli 4 lõigetega 2 ja 5, mille kohaselt võib väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele raudteevagunite jaoks antava investeerimisabi brutoosatähtsus olla vastavalt kuni 15 % väikestele ja kuni 7,5 % keskmise suurusega ettevõtetele.

| (13) | Komisjon kahtles, kas teatatud abi osatähtsust (25 %) võib pidada kokkusobivaks määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 lõikes 2 kindlaksmääratud abi maksimaalse osatähtsusega. Ainuke uurimismenetluse algatamise põhjus oli mittevastavus määruses (EÜ) nr 70/2001 osutatud piirmääradele. |
| --- | --- |

(13)

Komisjon kahtles, kas teatatud abi osatähtsust (25 %) võib pidada kokkusobivaks määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 lõikes 2 kindlaksmääratud abi maksimaalse osatähtsusega. Ainuke uurimismenetluse algatamise põhjus oli mittevastavus määruses (EÜ) nr 70/2001 osutatud piirmääradele.

| (14) | Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt. |
| --- | --- |

(14)

Komisjon ei saanud märkusi huvitatud isikutelt.

3.   ITAALIA MÄRKUSED

| (15) | 4. septembri 2004. aasta kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused oma alalise esinduse kaudu, et kavatsevad anda abi väikeettevõtetele kuni 15 % ja keskmise suurusega ettevõtetele kuni 7,5 % raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiskuludest. |
| --- | --- |

(15)

4. septembri 2004. aasta kirjas kinnitasid Itaalia ametiasutused oma alalise esinduse kaudu, et kavatsevad anda abi väikeettevõtetele kuni 15 % ja keskmise suurusega ettevõtetele kuni 7,5 % raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiskuludest.

| (16) | Nende kavatsus oli, et maksimaalselt kuni kolme aasta jooksul kumuleeruks kõnealune abi kombineeritud transporditeenuste osutamiseks ettenähtud spetsiaalsete, eriti madalapõhjaliste raudteevagunite liisingu, amortisatsiooni või rentimisega seotud kulude 25 % finantseerimisega. |
| --- | --- |

(16)

Nende kavatsus oli, et maksimaalselt kuni kolme aasta jooksul kumuleeruks kõnealune abi kombineeritud transporditeenuste osutamiseks ettenähtud spetsiaalsete, eriti madalapõhjaliste raudteevagunite liisingu, amortisatsiooni või rentimisega seotud kulude 25 % finantseerimisega.

| (17) | Toetustest kasu saavad ettevõtjad vastutavad siiski kulutuste eest, mis ei ole riigiabiga hõlmatud. Trento provints nõuab, et toetuse saajad tagaksid, et nende nõutavad tariifid oleksid avalikud ja mittediskrimineerivad, st ühesugused kõigi kasutajate ja kõigi teekonnalõikude jaoks. |
| --- | --- |

(17)

Toetustest kasu saavad ettevõtjad vastutavad siiski kulutuste eest, mis ei ole riigiabiga hõlmatud. Trento provints nõuab, et toetuse saajad tagaksid, et nende nõutavad tariifid oleksid avalikud ja mittediskrimineerivad, st ühesugused kõigi kasutajate ja kõigi teekonnalõikude jaoks.

| (18) | Pädevad asutused väitsid, et arvestades intermodaalsete struktuuride puudumist, kavatseb Trento provints rahastada kõiki eriti madalapõhjaliste raudteevagunitega seotud ärialgatusi „kes ees, see mees” põhimõttel ning seni, kuni vastav eelarve on ammendatud. Kui eelarvest ei piisa, jätab provints endale õiguse avaldada avalikke pakkumisi abi taotlemiseks, eelistades ettevõtmisi, mille puhul provintsis asuvatest ümberlaadimispunktidest lahkuvate vagunite maantee-/raudteeümberlaadimiste igapäevane sagedus on kõige kõrgem. |
| --- | --- |

(18)

Pädevad asutused väitsid, et arvestades intermodaalsete struktuuride puudumist, kavatseb Trento provints rahastada kõiki eriti madalapõhjaliste raudteevagunitega seotud ärialgatusi „kes ees, see mees” põhimõttel ning seni, kuni vastav eelarve on ammendatud. Kui eelarvest ei piisa, jätab provints endale õiguse avaldada avalikke pakkumisi abi taotlemiseks, eelistades ettevõtmisi, mille puhul provintsis asuvatest ümberlaadimispunktidest lahkuvate vagunite maantee-/raudteeümberlaadimiste igapäevane sagedus on kõige kõrgem.

| (19) | Tuleks märkida, et viimast meedet esialgses teatises ei olnud. Lisaks kinnitas Trento autonoomne provints 8. aprillil 2005. aastal, et seda meedet ei ole kunagi kasutatud ja et nad ei kavatse seda ka enam rakendada. |
| --- | --- |

(19)

Tuleks märkida, et viimast meedet esialgses teatises ei olnud. Lisaks kinnitas Trento autonoomne provints 8. aprillil 2005. aastal, et seda meedet ei ole kunagi kasutatud ja et nad ei kavatse seda ka enam rakendada.

4.   MEETME HINDAMINE

4.1.   Abi olemasolu EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 1 tähenduses

| (20) | Kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ühisturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust. |
| --- | --- |

(20)

Kui EÜ asutamislepingus ei ole sätestatud teisiti, on vastavalt asutamislepingu artikli 87 lõikele 1 ühisturuga kokkusobimatu igasugune liikmesriigi antav abi, mis moonutab või ähvardab moonutada konkurentsi niivõrd, kuivõrd see kahjustab liikmesriikidevahelist kaubandust.

| (21) | Kavandatava abimeetme puhul saaksid eelnevalt valitud abisaajad (Trento autonoomses provintsis tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) riigi rahalist toetust raudteevagunitesse ja raudteeveeremitesse investeerimise kulude eest, samal ajal kui teised kõnealusel alal tegutsevad (Itaalia või teiste ELi liikmesriikide) ettevõtjad sellist toetust ei saa. Seetõttu tugevdab abi abisaajate konkurentsiolukorda teiste ühendusesiseses kaubanduses tegutsevate ettevõtjate suhtes. |
| --- | --- |

(21)

Kavandatava abimeetme puhul saaksid eelnevalt valitud abisaajad (Trento autonoomses provintsis tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtted) riigi rahalist toetust raudteevagunitesse ja raudteeveeremitesse investeerimise kulude eest, samal ajal kui teised kõnealusel alal tegutsevad (Itaalia või teiste ELi liikmesriikide) ettevõtjad sellist toetust ei saa. Seetõttu tugevdab abi abisaajate konkurentsiolukorda teiste ühendusesiseses kaubanduses tegutsevate ettevõtjate suhtes.

| (22) | Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et teatatud abimeede hõlmab abi artikli 87 lõike 1 tähenduses ning on seetõttu põhimõtteliselt keelatud. |
| --- | --- |

(22)

Eespool toodut arvesse võttes leiab komisjon, et teatatud abimeede hõlmab abi artikli 87 lõike 1 tähenduses ning on seetõttu põhimõtteliselt keelatud.

4.2.   Hinnang abimeetme kokkusobivuse kohta asutamislepinguga

| (23) | Pärast uurimismenetluse algatamist nõustusid Itaalia ametiasutused vähendama raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiseks kavandatud 25 % suurust abi osatähtsust 15 %-le väikeettevõtete puhul ja 7,5 %-le keskmise suurusega ettevõtete puhul. Abimeede hõlmab ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat abi. |
| --- | --- |

(23)

Pärast uurimismenetluse algatamist nõustusid Itaalia ametiasutused vähendama raudteevagunite ja uute või uuendatud raudteeveeremite soetamiseks kavandatud 25 % suurust abi osatähtsust 15 %-le väikeettevõtete puhul ja 7,5 %-le keskmise suurusega ettevõtete puhul. Abimeede hõlmab ainult väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antavat abi.

| (24) | Abi võib seetõttu käsitada kokkusobivana määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 lõikega 2. |
| --- | --- |

(24)

Abi võib seetõttu käsitada kokkusobivana määruse (EÜ) nr 70/2001 artikli 4 lõikega 2.

| (25) | Eespool toodut arvesse võttes võib ka komisjon nüüd tunnistada kõnesoleva abi kokkusobivaks asutamislepinguga. |
| --- | --- |

(25)

Eespool toodut arvesse võttes võib ka komisjon nüüd tunnistada kõnesoleva abi kokkusobivaks asutamislepinguga.

5.   JÄRELDUS

Komisjon

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Itaalia (Trento autonoomse provintsi) tehtud ettepanek riigiabi kohta transpordisektoris on ühisturuga kokkusobiv.

Seega võib abi rakendada.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Itaalia Vabariigile.

Brüssel, 21. detsember 2005

Komisjoni nimel

asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT C 242, 8.10.2002, lk 8.

1

(2)  Vt joonealune märkus 1.

2

(3)  Riigiabi nr 833/01 – Itaalia (Trento autonoomne provints) – provintsi seadus nr 6/99 „Transpordisektorit käsitlevad erisätted”.

3

(4)  Vt joonealune märkus 1.

4

(5)  ELT C 284, 27.11.2003, lk 2.

5

(6)  EÜT L 10, 13.1.2001, lk 33.

6

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/21 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/21

---

ÜHENDUSE-ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE OTSUS nr 1/2008,

14. veebruar 2008,

millega võetakse vastu töökord

(2008/175/EÜ)

ÜHENDUSE-ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelist lepingut statistikaalase koostöö kohta, (1) eriti selle artikli 3 lõiget 3,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Otsusele lisatud ühenduse-Šveitsi statistikakomitee töökord võetakse käesolevaga vastu.

Artikkel 2

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Luxembourg, 14. veebruar 2008

Ühiskomitee nimel

EÜ delegatsiooni juht

Hervé CARRÉ

Šveitsi delegatsiooni juht

Adelheid BÜRGI-SCHMELZ

---

(1)  ELT L 90, 28.3.2006, lk 2.

1

---

LISA

ÜHENDUSE-ŠVEITSI STATISTIKAKOMITEE TÖÖKORD

Artikkel 1

Eesistuja

1.   Ühenduse-Šveitsi statistikakomitee (edaspidi „ühiskomitee”) eesistujaks on Euroopa Komisjoni (edaspidi „komisjon”) esindaja, kes esindab Euroopa Ühendust, ja Šveitsi Konföderatsiooni esindaja vaheldumisi ühe kalendriaasta pikkuse perioodi kaupa. Aastal, mil jõustub Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vaheline leping statistikaalase koostöö kohta (edaspidi „leping”), on eesistujaks Euroopa Ühendus.

2.   Ühiskomitee tööd juhib eesistujaks oleva lepinguosalise delegatsiooni juht või vajaduse korral tema asendaja.

Artikkel 2

Delegatsioonid

1.   Kumbki lepinguosaline nimetab oma delegatsiooni juhi.

2.   Ühiskomitee võib otsustada oma istungitele lubada vaatlejatena teisi isikuid.

3.   Lepinguosalised teatavad teineteisele hiljemalt 15 tööpäeva enne koosoleku toimumist oma delegatsiooni koosseisu.

Artikkel 3

Sekretariaat

1.   Komisjoni ja Šveitsi Konföderatsiooni esindaja pakuvad ühiselt ühiskomitee sekretariaadi teenuseid. Sekretäri määrab vastava delegatsiooni juht ning sekretär täidab oma kohuseid kuni uue sekretäri ametissenimetamiseni. Kumbki lepinguosaline saadab omapoolse sekretäri nime ja aadressi teisele lepinguosalisele.

2.   Sekretärid vastutavad delegatsioonidevahelise sidepidamise eest, sealhulgas dokumentide edastamise eest, ning juhendavad sekretariaadi tööd.

3.   Ühiskomitee sekretariaat saab juhiseid eesistujaks oleva lepinguosalise käest.

Artikkel 4

Koosolekud

1.   Ühiskomitee tuleb kokku vastavalt vajadusele. Kummagi lepinguosalise delegatsiooni juht võib taotleda koosoleku kokkukutsumist.

2.   Ühiskomitee ja statistikaprogrammi komitee korraldavad lepingust tulenevate ülesannete täitmiseks vajadusel ühiseid koosolekuid.

3.   Eesistuja saadab teate koosoleku toimumise kohta koos päevakorraprojekti ja koosoleku dokumentidega teise delegatsiooni juhile hiljemalt 15 tööpäeva enne koosoleku toimumist.

4.   Teise delegatsiooni juht võib olenevalt konkreetse teema kiireloomulisusest paluda eesistujal lühendada lõikes 3 ja artikli 2 lõikes 3 nimetatud tähtaegu.

Artikkel 5

Päevakord

1.   Kokkuleppel teise delegatsiooni juhiga koostab eesistuja igaks koosolekuks päevakorraprojekti. Kummagi delegatsiooni tõstatatud teema tuleb lisada päevakorraprojekti, eeldusel, et teemast on teatatud 30 tööpäeva enne kavandatud koosoleku toimumist.

2.   Ühiskomitee võib otsustada lisada päevakorda punkti, mida ei ole päevakorraprojektis.

3.   Ühiskomitee võtab päevakorra vastu iga koosoleku alguses.

Artikkel 6

Allkomiteed ja töörühmad

1.   Ühiskomitee võib otsustada üksikute ülesannete jaoks moodustada allkomiteesid ja töörühmi.

2.   Allkomiteede ja töörühmade koosseis ja menetlused lepitakse kokku vastavalt ühiskomitee reeglitele.

3.   Allkomiteed ja töörühmad alluvad ühiskomiteele ning annavad sellele aru. Nad ei või vastu võtta otsuseid, kuid võivad anda soovitusi.

4.   Allkomiteede ja töörühmade volituste pikendamise või lõpetamise otsustab ühiskomitee.

Artikkel 7

Soovitused ja otsused

1.   Ühiskomitee soovitused ja otsused lepingu artikli 3 lõike 1 tähenduses võetakse vastu kahe delegatsiooni vastastikusel kokkuleppel.

2.   Ühiskomitee soovitused ja otsused kannavad pealkirja „soovitus” või „otsus”, millele järgneb järjekorranumber, vastuvõtmise kuupäev ning viide käsitletavale teemale.

3.   Otsused jaotatakse artikliteks. Iga otsus algab preambuliga ja lõpeb vastuvõtmise koha ja kuupäevaga, mil otsus on ühiskomitees vastu võetud. Otsused sisaldavad jõustumise kuupäeva ning on lepinguosalistele siduvad.

4.   Ühiskomitee otsused ja soovitused koostatakse kahes eksemplaris ning neile kirjutavad ühiskomitee nimel alla mõlema delegatsiooni juhid.

5.   Kumbki lepinguosaline võib otsustada avaldada mis tahes ühiskomitee soovituse või otsuse.

6.   Ühiskomitee soovitusi ja otsuseid võib vastu võtta ka kirjaliku menetluse teel, kui delegatsioonide juhid niimoodi kokku lepivad.

Selleks saadab eesistuja eelnõu teise delegatsiooni juhile. Kirjaliku menetluse tähtaeg ei tohi olla lühem kui 15 tööpäeva.

Artikkel 8

Protokoll

1.   Iga ühiskomitee istungi kohta koostatakse 15 tööpäeva jooksul eesistuja vastutusel protokolli projekt.

2.   Üldiselt märgitakse protokolli iga päevakorrapunkti kohta:

| — | ühiskomiteele esitatud dokumendid, |
| --- | --- |

—

ühiskomiteele esitatud dokumendid,

| — | seisukohad, mille protokollimist kumbki lepinguosaline on nõudnud, |
| --- | --- |

—

seisukohad, mille protokollimist kumbki lepinguosaline on nõudnud,

| — | ühiskomitee vastuvõetud otsused, kokkulepitud seisukohad ja tehtud järeldused, |
| --- | --- |

—

ühiskomitee vastuvõetud otsused, kokkulepitud seisukohad ja tehtud järeldused,

| — | antud soovitused. |
| --- | --- |

—

antud soovitused.

3.   Protokolli projekt saadetakse mõlemale delegatsioonile heakskiitmiseks kirjaliku menetluse korras vastavalt artikli 7 lõikele 6. Kui menetlust ei viida lõpule, siis kinnitatakse protokoll ühiskomitee järgmisel koosolekul.

4.   Kinnitatud protokoll koostatakse kahes eksemplaris ja sellele kirjutavad alla sekretärid. Originaalid jäävad kummalegi lepinguosalisele.

Artikkel 9

Konfidentsiaalsus

1.   Ühiskomitee istungid ei ole avalikud, kui ühiskomitee ei ole otsustanud teisiti.

2.   Kui ühiskomitee ei otsusta teisiti, kehtib ühiskomitee, selle allkomiteede ja töörühmade arutelude kohta ametisaladuse hoidmise kohustus, ilma et see piiraks teiste sätete kohaldamist.

3.   Koosolekute protokollid on avalikkusele kättesaadavad, kui delegatsioonid ei otsusta teisiti.

Artikkel 10

Kulud

1.   Lepinguosalised kannavad ise oma kulud, mis on seotud osalemisega ühiskomitee või selle töörühmade töös.

2.   Ekspertide kaasamisega seotud küsimuste puhul lepib ühiskomitee kokku kulude jagunemise.

Artikkel 11

Kirjavahetus

Ühiskomitee eesistuja kogu kirjavahetus toimub ühiskomitee sekretariaadi kaudu. Igasugusest lepingut käsitlevast kirjavahetusest saadab sekretariaat koopia delegatsiooni juhtidele, Šveitsi esindusele Euroopa Liidu juures ja komisjoni delegatsioonile Šveitsis.

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/25 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/25

---

KOMISJONI OTSUS,

22. veebruar 2008,

millega muudetakse otsust 97/107/EÜ Belgias kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 678 all)

(Ainult hollandi- ja prantsuskeelne tekst on autentsed)

(2008/176/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 97/107/EÜ (2) kinnitatakse Belgias kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) ja Giralda Choirometer PG 200). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 97/107/EÜ (2) kinnitatakse Belgias kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Capteur Gras/Maigre – Sydel (CGM) ja Giralda Choirometer PG 200).

| (2) | Belgia on taotlenud komisjonilt luba kolme uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(2)

Belgia on taotlenud komisjonilt luba kolme uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 97/107/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 97/107/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄEOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 97/107/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmised taanded:






  „— | seade „VCS 2000” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmised taanded:

„—

seade „VCS 2000” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas;

| — | seade „Hennessy Grading Probe (HGP4)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas; |
| --- | --- |

—

seade „Hennessy Grading Probe (HGP4)” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 4. osas;

| — | seade „Optiscan-TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas.” |
| --- | --- |

—

seade „Optiscan-TP” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 5. osas.”

| 2. | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2.

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Belgia Kuningriigile.

Brüssel, 22. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 39, 8.2.1997, lk 17. Otsust on muudetud otsusega 97/734/EÜ (EÜT L 294, 28.10.1997, lk 6).

2

(3)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).

3

---

LISA

Otsuse 97/107/EÜ lisasse lisatakse 3., 4. ja 5. osa:

„3.   OSA

VCS 2000

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „VCS 2000”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „VCS 2000”.

| 2. | Seade VCS 2000 on pilditöötlussüsteem sea poolrümpade kaubandusliku väärtuse automaatseks määramiseks. Kõnealust süsteemi kasutatakse arvuti abil tapaliinil, kus poolrümpasid kaamerasüsteemi abil automaatselt filmitakse. Pildiandmeid töödeldakse seejärel arvutis spetsiaalse pilditöötlustarkvaraga. |
| --- | --- |

2.

Seade VCS 2000 on pilditöötlussüsteem sea poolrümpade kaubandusliku väärtuse automaatseks määramiseks. Kõnealust süsteemi kasutatakse arvuti abil tapaliinil, kus poolrümpasid kaamerasüsteemi abil automaatselt filmitakse. Pildiandmeid töödeldakse seejärel arvutis spetsiaalse pilditöötlustarkvaraga.

| 3. | Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 38 muutuja alusel järgmise valemiga:







  Ŷ | = | 54,078892 + 0,037085 * X5 + 0,256113 * X15 + 0,021655 * X16 + 33,97699 * X59 – 0,149103 * X88 – 0,106705 * X90 – 0,0768985 * X91 – 0,079832 * X95 – 0,079042 * X96 – 0,084983 * X97 + 0,039831 * X107 – 0,681172 * X108 + 0,234541 * X109 – 0,059871 * X113 – 4,149651 * X120 – 36,8824 * X147 – 19,9219 * X149 – 7,512613 * X156 – 0,086669 * X168 – 0,545069 * X171 – 0,386719 * X173 – 0,025001 * X175 – 1,410422 * X186 – 0,32873 * X192 – 0,260074 * X193 – 0,08137 * X196 + 141,2392 * X198 -141,236 * X199 – 12,7862 * X222 – 27,3973 * X227 – 289,576 * X228 + 425,3549 * X233 + 14,62961 * X234 – 0,97067 * X242 – 2,084821 * X243 – 3,11945 * X259 + 14,72706 * X270 – 0,949448 * X273 |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümpade tailihasisaldus arvutatakse 38 muutuja alusel järgmise valemiga:

Ŷ

=

54,078892 + 0,037085 * X5 + 0,256113 * X15 + 0,021655 * X16 + 33,97699 * X59 – 0,149103 * X88 – 0,106705 * X90 – 0,0768985 * X91 – 0,079832 * X95 – 0,079042 * X96 – 0,084983 * X97 + 0,039831 * X107 – 0,681172 * X108 + 0,234541 * X109 – 0,059871 * X113 – 4,149651 * X120 – 36,8824 * X147 – 19,9219 * X149 – 7,512613 * X156 – 0,086669 * X168 – 0,545069 * X171 – 0,386719 * X173 – 0,025001 * X175 – 1,410422 * X186 – 0,32873 * X192 – 0,260074 * X193 – 0,08137 * X196 + 141,2392 * X198 -141,236 * X199 – 12,7862 * X222 – 27,3973 * X227 – 289,576 * X228 + 425,3549 * X233 + 14,62961 * X234 – 0,97067 * X242 – 2,084821 * X243 – 3,11945 * X259 + 14,72706 * X270 – 0,949448 * X273

kus:

| Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides

X5, X15 ... X273 on seadmega VCS 2000 mõõdetud muutujad.

| 4. | Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Belgia protokolli II osas.
  Valem kehtib 60–130 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul. |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Belgia protokolli II osas.

Valem kehtib 60–130 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

4.   OSA

HENNESSY GRADING PROBE (HGP4)

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP4)”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Hennessy Grading Probe (HGP4)”.

| 2. | Seade HGP4 on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus oleva tera juures 6,3 mm) ja milles on fotodiood ja fotodetektor, ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil. |
| --- | --- |

2.

Seade HGP4 on varustatud sondiga, mille diameeter on 5,95 millimeetrit (sondi tipus oleva tera juures 6,3 mm) ja milles on fotodiood ja fotodetektor, ning mille mõõteulatus on 0–120 millimeetrit. Mõõtmistulemused teisendatakse hinnanguliseks tailihasisalduseks HGP4 seadme või sellega ühendatud arvuti abil.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 65,42464 – 1,06279 * X1 + 0,17920 * X2
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel; |
| X2 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 65,42464 – 1,06279 * X1 + 0,17920 * X2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

X1

=

peki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel;

X2

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba poolitusjoonest kolmanda ja neljanda viimase roide vahel.

Valem kehtib 60–130 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.

5.   OSA

OPTISCAN-TP

| 1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Optiscan-TP”. |
| --- | --- |

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Optiscan-TP”.

| 2. | Seade Optiscan-TP on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus. Mõõtmiste tulemused teisendatakse Optiscan-TP seadme abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth® liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda. |
| --- | --- |

2.

Seade Optiscan-TP on varustatud digitaalse skaneerimisseadmega, mis teeb valgustatud pildi kahest rümbal asuvast mõõtepunktist. Pilte aluseks võttes arvutatakse kahe punkti meetodi „Zwei-Punkte Messverfahren (ZP)” abil välja peki ja lihase paksus. Mõõtmiste tulemused teisendatakse Optiscan-TP seadme abil hinnanguliseks tailihasisalduseks. Pildid salvestatakse ning neid võib hiljem kontrollida. Integreeritud Bluetooth® liidese abil saab andmeid kergesti üle kanda.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 53,04153 – 0,68318 * X1 + 0,23131 * X2
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides; |
| --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas; |
| X2 | = | nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel. |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 53,04153 – 0,68318 * X1 + 0,23131 * X2

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides;

X1

=

peki (sh kamar) paksus millimeetrites, mõõdetuna keskset tuharalihast (musculus gluteus medius) katva peki kõige õhemas kohas;

X2

=

nimmelihase paksus millimeetrites, mõõdetuna lühimat ühendusjoont pidi keskse tuharalihase (musculus glutaeus medius) eesmise (koljupoolse) otsa ja selgrookanali ülemise (selgmise) seina vahel.

Valem kehtib 60–130 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/28 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/28

---

KOMISJONI OTSUS,

25. veebruar 2008,

millega muudetakse otsust 96/550/EÜ Soomes kasutatavate searümpade liigitusmeetodite kinnitamise kohta

(teatavaks tehtud numbri K(2008) 692 all)

(Ainult soome- ja rootsikeelne tekst on autentsed)

(2008/177/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse nõukogu 13. novembri 1984. aasta määrust (EMÜ) nr 3220/84, millega määratakse kindlaks ühenduse searümpade liigitusskaala, (1) eriti selle artikli 5 lõiget 2,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Komisjoni otsusega 96/550/EÜ (2) kinnitatakse Soomes kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Hennessy grading probe (HGP4), Intrascope/Optical probe). |
| --- | --- |

(1)

Komisjoni otsusega 96/550/EÜ (2) kinnitatakse Soomes kasutamiseks kaks searümpade liigitusmeetodit (Hennessy grading probe (HGP4), Intrascope/Optical probe).

| (2) | Soome on taotlenud komisjonilt luba ühe valemi ajakohastamiseks ja ühe uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas. |
| --- | --- |

(2)

Soome on taotlenud komisjonilt luba ühe valemi ajakohastamiseks ja ühe uue searümpade liigitusmeetodi kasutamiseks ning on esitanud proovidissekteerimiste tulemused komisjoni 24. oktoobri 1985. aasta määruse (EMÜ) nr 2967/85 (millega kehtestatakse ühenduse searümpade liigitusskaala üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (3) artikli 3 lõikega 3 ette nähtud protokolli teises osas.

| (3) | Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud. |
| --- | --- |

(3)

Kõnealuse taotluse läbivaatamisel on selgunud, et asjaomaste liigitusmeetodite tingimused on täidetud.

| (4) | Seetõttu tuleks otsust 96/550/EÜ vastavalt muuta. |
| --- | --- |

(4)

Seetõttu tuleks otsust 96/550/EÜ vastavalt muuta.

| (5) | Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega, |
| --- | --- |

(5)

Käesoleva otsusega ette nähtud meetmed on kooskõlas sealihaturu korralduskomitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Otsust 96/550/EÜ muudetakse järgmiselt.

| 1) | Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmine taane:






  „— | seade „AutoFom” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas”. |
| --- | --- | --- |

1)

Artikli 1 esimesele lõigule lisatakse järgmine taane:

„—

seade „AutoFom” ja sellega seotud hindamismeetodid, mille üksikasjad on esitatud lisa 3. osas”.

| 2) | Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale. |
| --- | --- |

2)

Lisa muudetakse vastavalt käesoleva otsuse lisale.

Artikkel 2

Käesolev otsus on adresseeritud Soome Vabariigile.

Brüssel, 25. veebruar 2008

Komisjoni nimel

komisjoni liige

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  EÜT L 301, 20.11.1984, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 3513/93 (EÜT L 320, 22.12.1993, lk 5).

1

(2)  EÜT L 236, 18.9.1996, lk 47. Otsust on muudetud otsusega 2005/611/EÜ (ELT L 210, 12.8.2005, lk 44).

2

(3)  EÜT L 285, 25.10.1985, lk 39. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1197/2006 (ELT L 217, 8.8.2006, lk 6).

3

---

LISA

Otsuse 96/550/EÜ lisa muudetakse järgmiselt:

| 1) | 1. osa 3. punkt asendatakse järgmisega:






  „3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:
  Ŷ = 66,485 – 0,511 • X1 – 0,418 • X2 + 0,099 • X3
  kus:







  Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides, |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| X1 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, viimase roide tagant, |
| X2 | = | seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel, |
| X3 | = | lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2. |

1)

1. osa 3. punkt asendatakse järgmisega:

„3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse järgmise valemiga:

Ŷ = 66,485 – 0,511 • X1 – 0,418 • X2 + 0,099 • X3

kus:

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus protsentides,

X1

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 8 cm kaugusel rümba keskjoonest, viimase roide tagant,

X2

=

seljapeki paksus (sh kamar) millimeetrites, mõõdetuna 6 cm kaugusel rümba keskjoonest, kolmanda ja neljanda viimase roide vahel,

X3

=

lihase paksus millimeetrites, mõõdetuna samal ajal ja samas kohas kui X2.

Valem kehtib 51–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

| 2) | Lisatakse järgmine 3. osa:
  „3.   OSA
  AUTOFOM






  1. | Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Autofom” (täisautomaatne rümpade liigitamise ultraheliseade). |
| --- | --- | --- |

2)

Lisatakse järgmine 3. osa:

„3.   OSA

AUTOFOM

1.

Searümpade liigitamiseks kasutatakse seadet nimetusega „Autofom” (täisautomaatne rümpade liigitamise ultraheliseade).

| 2. | Seade on varustatud kuueteistkümne ultrahelianduriga (SFK Technology, K2KG), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad. Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvuti abil hinnangulise tailihasisalduse protsendimääraks. |
| --- | --- |

2.

Seade on varustatud kuueteistkümne ultrahelianduriga (SFK Technology, K2KG), mis töötavad sagedusel 2 MHz ja mille vaheline mõõteulatus on 25 mm. Ultrahelimõõtmistega saadakse seljapeki paksuse ja lihase paksuse näitajad. Mõõtmiste tulemused teisendatakse arvuti abil hinnangulise tailihasisalduse protsendimääraks.

| 3. | Rümba tailihasisaldus arvutatakse 68 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:







  Ŷ | = | 76,800 – 0,01167786 * x1 – 0,01317971 * x2 – 0,009175088 * x3 – 0,005996768 * x4 - 0,01173212 * x5 – 0,04896113 * x6 – 0,008025034 * x7 – 0,01613402 * x8 – 0,006821679 * x9 – 0,009693944 * x10 – 0,01666247 * x11 – 0,008599287 * x12 – 0,01388630 * x13 – 0,02382277 * x14 – 0,009909672 * x15 – 0,01052488 * x16 – 0,01585248 * x17 – 0,006577800 * x19 – 0,01006999 * x20 – 0,02106533 * x43 – 0,01944423 * x44 – 0,02164443 * x46 – 0,02921022 * x48 – 0,02278822 * x49 – 0,02547334 * x50 – 0,02160008 * x51 – 0,01571447 * x52 – 0,01747270 * x53 – 0,02080481 * x54 – 0,02177262 * x55 – 0,02252957 * x56 – 0,02000042 * x57 – 0,01807100 * x58 – 0,02179333 * x59 – 0,02585314 * x60 – 0,03213609 * x61 – 0,03414441 * x62 – 0,03224378 * x63 – 0,02679668 * x64 – 0,02288250 * x65 – 0,01564255 * x66 – 0,01840482 * x67 – 0,02092576 * x68 – 0,02055510 * x69 - 0,02120507 * x70 – 0,01979112 * x71 – 0,01872976 * x72 – 0,02209687 * x73 – 0,02208294 * x74 – 0,02225723 * x75 – 0,02202462 * x76 – 0,02235730 * x77 – 0,02216374 * x78 – 0,03553871 * x79 – 0,03541295 * x80 – 0,03623326 * x81 – 0,03634462 * x82 – 0,03638485 * x83 – 0,03605378 * x84 – 0,02140917 * x85 – 0,02137969 * x86 – 0,02150696 * x87 – 0,02101590 * x88 – 0,02077531 * x89 – 0,02098994 * x90 – 0,02476005 * x91 – 0,02936467 * x92 – 0,02118610 * x93 |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Rümba tailihasisaldus arvutatakse 68 mõõtepunkti andmete alusel järgmise valemi põhjal:

Ŷ

=

76,800 – 0,01167786 * x1 – 0,01317971 * x2 – 0,009175088 * x3 – 0,005996768 * x4 - 0,01173212 * x5 – 0,04896113 * x6 – 0,008025034 * x7 – 0,01613402 * x8 – 0,006821679 * x9 – 0,009693944 * x10 – 0,01666247 * x11 – 0,008599287 * x12 – 0,01388630 * x13 – 0,02382277 * x14 – 0,009909672 * x15 – 0,01052488 * x16 – 0,01585248 * x17 – 0,006577800 * x19 – 0,01006999 * x20 – 0,02106533 * x43 – 0,01944423 * x44 – 0,02164443 * x46 – 0,02921022 * x48 – 0,02278822 * x49 – 0,02547334 * x50 – 0,02160008 * x51 – 0,01571447 * x52 – 0,01747270 * x53 – 0,02080481 * x54 – 0,02177262 * x55 – 0,02252957 * x56 – 0,02000042 * x57 – 0,01807100 * x58 – 0,02179333 * x59 – 0,02585314 * x60 – 0,03213609 * x61 – 0,03414441 * x62 – 0,03224378 * x63 – 0,02679668 * x64 – 0,02288250 * x65 – 0,01564255 * x66 – 0,01840482 * x67 – 0,02092576 * x68 – 0,02055510 * x69 - 0,02120507 * x70 – 0,01979112 * x71 – 0,01872976 * x72 – 0,02209687 * x73 – 0,02208294 * x74 – 0,02225723 * x75 – 0,02202462 * x76 – 0,02235730 * x77 – 0,02216374 * x78 – 0,03553871 * x79 – 0,03541295 * x80 – 0,03623326 * x81 – 0,03634462 * x82 – 0,03638485 * x83 – 0,03605378 * x84 – 0,02140917 * x85 – 0,02137969 * x86 – 0,02150696 * x87 – 0,02101590 * x88 – 0,02077531 * x89 – 0,02098994 * x90 – 0,02476005 * x91 – 0,02936467 * x92 – 0,02118610 * x93

kus:

| Ŷ | = | rümba hinnanguline tailihasisaldus, |
| --- | --- | --- |

Ŷ

=

rümba hinnanguline tailihasisaldus,

x1, x2 ... x93 on seadmega Autofom mõõdetavad muutujad.

| 4. | Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Soome protokolli II osas.
  Valem kehtib 51–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.” |
| --- | --- |

4.

Mõõtepunktide ja vastava statistilise meetodi kirjeldused on esitatud määruse (EMÜ) nr 2967/85 artikli 3 lõike 3 kohaselt komisjonile esitatud Soome protokolli II osas.

Valem kehtib 51–120 kilogrammi kaaluvate rümpade puhul.”

---

III Euroopa Liidu lepingu kohaselt vastu võetud aktid

EUROOPA LIIDU LEPINGU V JAOTISE KOHASELT VASTU VÕETUD AKTID

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/30 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/30

---

NÕUKOGU OTSUS 2008/178/ÜVJP,

28. jaanuar 2008,

mis käsitleb Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise lepingu sõlmimist Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 24,

võttes arvesse eesistujariigi soovitust,

ning arvestades järgmist:

| (1) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 25. septembril 2007 vastu resolutsiooni 1778 (2007), millega lubatakse ELil lähetada Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariiki 12 kuuks alates ELi esialgsest operatiivvõimest teatamise päevast operatsioon, mille eesmärk on täita nimetatud resolutsioonis kindlaks määratud ülesandeid. |
| --- | --- |

(1)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 25. septembril 2007 vastu resolutsiooni 1778 (2007), millega lubatakse ELil lähetada Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariiki 12 kuuks alates ELi esialgsest operatiivvõimest teatamise päevast operatsioon, mille eesmärk on täita nimetatud resolutsioonis kindlaks määratud ülesandeid.

| (2) | Lisaks kutsutakse resolutsiooniga 1778 (2007) kõiki ÜRO liikmesriike, eelkõige Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigi naaberriike, tungivalt üles hõlbustama Euroopa Liidu operatsiooniks ettenähtud isikkoosseisu, varustuse, varude, vahendite ja muu kauba takistusteta ja viivitusteta toimetamist Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariiki. |
| --- | --- |

(2)

Lisaks kutsutakse resolutsiooniga 1778 (2007) kõiki ÜRO liikmesriike, eelkõige Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariigi naaberriike, tungivalt üles hõlbustama Euroopa Liidu operatsiooniks ettenähtud isikkoosseisu, varustuse, varude, vahendite ja muu kauba takistusteta ja viivitusteta toimetamist Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariiki.

| (3) | Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA). (1) |
| --- | --- |

(3)

Nõukogu võttis 15. oktoobril 2007 vastu ühismeetme 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA). (1)

| (4) | Suur osa EUFOR Tchad/RCA-st läbib Kameruni Vabariigi territooriumi. |
| --- | --- |

(4)

Suur osa EUFOR Tchad/RCA-st läbib Kameruni Vabariigi territooriumi.

| (5) | Olles saanud nõukogult 18. septembril 2007 volitused kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24, pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatust. |
| --- | --- |

(5)

Olles saanud nõukogult 18. septembril 2007 volitused kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artikliga 24, pidas eesistujariik, keda abistas peasekretär/kõrge esindaja, läbirääkimisi Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vahelise lepingu üle, mis käsitleb Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatust.

| (6) | Leping tuleks heaks kiita, |
| --- | --- |

(6)

Leping tuleks heaks kiita,

ON TEINUD JÄRGMISE OTSUSE:

Artikkel 1

Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vaheline leping Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta kiidetakse Euroopa Liidu nimel heaks.

Lepingu tekst on lisatud käesolevale otsusele.

Artikkel 2

Nõukogu eesistujal on õigus määrata isik, kes on volitatud lepingule alla kirjutama, et see Euroopa Liidu suhtes siduvaks muuta.

Artikkel 3

Käesolev otsus jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 4

Käesolev otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Brüssel, 28. jaanuar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

D. RUPEL

---

(1)  ELT L 279, 23.10.2007, lk 21.

1

---

TÕLGE

Euroopa Liidu ja Kameruni Vabariigi vaheline

LEPING

Kameruni Vabariigi territooriumi läbivate Euroopa Liidu juhitavate vägede staatuse kohta

EUROOPA LIIT, edaspidi „EL”,

ühelt poolt ja

KAMERUNI VABARIIK, edaspidi „transiidiriik”,

teiselt poolt,

edaspidi „pooled”,

VÕTTES ARVESSE:

| — | Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni 1778 (2007), |
| --- | --- |

—

Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooni 1778 (2007),

| — | nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA), |
| --- | --- |

—

nõukogu 15. oktoobri 2007. aasta ühismeedet 2007/677/ÜVJP Euroopa Liidu sõjalise operatsiooni kohta Tšaadi Vabariigis ja Kesk-Aafrika Vabariigis (EUFOR Tchad/RCA),

| — | et käesolev leping ei mõjuta poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisi kohtuid asutavatest rahvusvahelistest lepingutest ja muudest meetmetest, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjast, |
| --- | --- |

—

et käesolev leping ei mõjuta poolte õigusi ja kohustusi, mis tulenevad rahvusvahelisi kohtuid asutavatest rahvusvahelistest lepingutest ja muudest meetmetest, sealhulgas Rahvusvahelise Kriminaalkohtu põhikirjast,

ON KOKKU LEPPINUD JÄRGMISES:

Artikkel 1

Reguleerimisala ja mõisted

1.   Käesoleva lepingu eesmärk on kehtestada kord, mis reguleerib Tšaadi ja Kesk-Aafrika Vabariiki suunduva EUFORi isikkoosseisu ja materjali transiiti läbi Kameruni Vabariigi.

2.   Käesolevat lepingut kohaldatakse Euroopa Liidu juhitavate vägede ja nende isikkooseisu suhtes.

3.   Käesolevat lepingut kohaldatakse üksnes transiidiriigi territooriumil.

4.   Käesolevas lepingus kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „Euroopa Liidu juhitavad väed (EUFOR)” – ELi sõjaline peakorter, operatsioonis osalevad riiklikud kontingendid, nende varustus ja transpordivahendid; |
| --- | --- |

a)

„Euroopa Liidu juhitavad väed (EUFOR)” – ELi sõjaline peakorter, operatsioonis osalevad riiklikud kontingendid, nende varustus ja transpordivahendid;

| b) | „operatsioon” – ÜRO Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 1778 (2007) antud mandaadist tuleneva sõjalise missiooni ettevalmistamine, käivitamine, läbiviimine ja toetamine; |
| --- | --- |

b)

„operatsioon” – ÜRO Julgeolekunõukogu 25. septembri 2007. aasta resolutsiooniga 1778 (2007) antud mandaadist tuleneva sõjalise missiooni ettevalmistamine, käivitamine, läbiviimine ja toetamine;

| c) | „ELi vägede juhataja” – väejuhataja operatsiooni toimumiskohas; |
| --- | --- |

c)

„ELi vägede juhataja” – väejuhataja operatsiooni toimumiskohas;

| d) | „ELi sõjaline peakorter” – operatsiooni sõjalist juhtimist või kontrolli teostavale ELi väejuhatusele alluv sõjaline peakorter ja selle osad, olenemata nende asukohast; |
| --- | --- |

d)

„ELi sõjaline peakorter” – operatsiooni sõjalist juhtimist või kontrolli teostavale ELi väejuhatusele alluv sõjaline peakorter ja selle osad, olenemata nende asukohast;

| e) | „riiklikud kontingendid” – Euroopa Liidu liikmesriikidele ja teistele operatsioonis osalevatele riikidele kuuluvad üksused ja elemendid; |
| --- | --- |

e)

„riiklikud kontingendid” – Euroopa Liidu liikmesriikidele ja teistele operatsioonis osalevatele riikidele kuuluvad üksused ja elemendid;

| f) | „EUFORi isikkoosseis” – EUFORi koosseisu määratud tsiviilisikud ja sõjaväelased, samuti operatsiooni ettevalmistamiseks missioonile lähetatud isikud ning lähetajariigi või ELi institutsiooni poolt missioonil osalev personal, kes viibivad, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, operatsiooni raames transiidiriigi territooriumil, välja arvatud kohapealt palgatud isikkoosseis ja rahvusvaheliste kaubandusettevõtjate palgatud personal; |
| --- | --- |

f)

„EUFORi isikkoosseis” – EUFORi koosseisu määratud tsiviilisikud ja sõjaväelased, samuti operatsiooni ettevalmistamiseks missioonile lähetatud isikud ning lähetajariigi või ELi institutsiooni poolt missioonil osalev personal, kes viibivad, kui lepingus ei ole sätestatud teisiti, operatsiooni raames transiidiriigi territooriumil, välja arvatud kohapealt palgatud isikkoosseis ja rahvusvaheliste kaubandusettevõtjate palgatud personal;

| g) | „kohapealt palgatud isikkooseis” – isikkoosseisu liikmed, kes on transiidiriigi kodanikud või seal alaliselt elavad isikud; |
| --- | --- |

g)

„kohapealt palgatud isikkooseis” – isikkoosseisu liikmed, kes on transiidiriigi kodanikud või seal alaliselt elavad isikud;

| h) | „rajatised” – EUFORile ja EUFORi isikkooseisule vajalikud valdused, majutuskohad ja maa-alad; |
| --- | --- |

h)

„rajatised” – EUFORile ja EUFORi isikkooseisule vajalikud valdused, majutuskohad ja maa-alad;

| i) | „lähetajariik” – EUFORi oma riikliku kontingendi lähetanud riik. |
| --- | --- |

i)

„lähetajariik” – EUFORi oma riikliku kontingendi lähetanud riik.

Artikkel 2

Üldsätted

1.   EUFOR ja EUFORi isikkoosseis peavad kinni transiidiriigi õigusaktidest ning hoiduvad mis tahes tegudest või tegevusest, mis on vastuolus käesoleva lepingu eesmärkidega.

2.   EUFOR teatab regulaarselt transiidiriigi valitsusele selle territooriumil asuva EUFORi isikkooseisu liikmete arvu ja isikuandmed.

Artikkel 3

Tuvastamine

1.   EUFORi isikkoosseisu liikmed peavad igal ajal kaasas kandma passi või sõjaväelase isikutunnistust.

2.   EUFORi sõidukitel, lennukitel, laevadel ja muudel transpordivahenditel on selgesti eristatav EUFORi identifitseeriv märgistus ja/või registreerimismärk, millest teavitatakse transiidiriigi pädevaid asutusi.

3.   EUFORil on õigus kasutada oma rajatistel, sõidukitel ja muudel transpordivahenditel Euroopa Liidu lippu ning märgistusi, nagu sõjaväeline sümboolika, auastmed ja ametlikud sümbolid. EUFORi vormiriietusel on selgesti eristatav EUFORi embleem. Operatsioonis osalevate riiklike kontingentide lippe või sümboolikat võib kasutada EUFORi rajatistel, sõidukitel ja muudel transpordivahenditel ning vormiriietusel vastavalt ELi vägede juhataja otsusele.

Artikkel 4

Piiri ületamine ja liikumine transiidiriigi territooriumil

1.   EUFORi isikkoosseisu liikmed sisenevad transiidiriigi territooriumile üksnes artikli 3 lõikes 1 sätestatud dokumentide esitamisel ja esimese sisenemise korral EUFORi poolt välja antud individuaalse või kollektiivse liikumiskäsu esitamisel. EUFORi isikkoosseisu liikmete suhtes ei kohaldata viisaeeskirju. EUFORi isikkoosseisu liikmed vabastatakse transiidiriigi territooriumile sisenemisel, seal viibides ja sealt lahkudes emigratsiooni- ja immigratsioonieeskirjade täitmisest ning tollikontrollist.

2.   EUFORi isikkoosseisu liikmed vabastatakse välismaalaste registreerimist ja kontrolli käsitlevate transiidiriigi eeskirjade täitmisest, kuid nad ei omanda mingit õigust alalisele asukohale või elukohale transiidiriigi territooriumil.

3.   Operatsiooni toetamise raames transiidiriigi territooriumile sisenevatest EUFORi ressurssidest ja transpordivahenditest informeeritakse teavitamise eesmärgil transiidiriiki. Kõnealused ressursid ja transpordivahendid kannavad selgesti eristatavat EUFORi embleemi, et neid oleks võimalik kiiresti identifitseerida. Transiidiriik lihtsustab EUFORi jaoks haldus- ja tolliformaalsusi. EUFOR on vabastatud mis tahes muude tollidokumentide esitamisest ning mis tahes kontrollidest.

4.   EUFORi isikkooseisu liikmed võivad transiidiriigi territooriumil juhtida mootorsõidukeid, laevu ja lennukeid tingimusel, et neil on vastavalt vajadusele kas kehtiv riiklik, rahvusvaheline või sõjaväeline juhiluba, laevakapteni tunnistus või pilooditunnistus.

5.   Operatsiooni läbiviimiseks annab transiidiriik EUFORile ja EUFORi isikkoosseisule vabaduse liikuda ja reisida artiklis 18 ettenähtud kokkulepetes kindlaks määratud transiidikoridoride kaudu oma territooriumil, sealhulgas territoriaalmerel ja õhuruumis. Transiidiriigi territoriaalmerel kehtiv liikumisvabadus hõlmab peatumist ja ankrusse jäämist mis tahes asjaoludel.

6.   EUFOR võib operatsiooni läbiviimiseks kasutada avalikke teid, sildu, parvlaevu, lennujaamu ja sadamaid ilma tollimakse, lõive ega muid sarnaseid tasusid maksmata. EUFOR ei ole vabastatud kaalumistasudest, teemaksust ning sadamaandmete töötlemise tasust; nende tasumise kord määratakse kindlaks artiklis 18 ettenähtud kokkulepetes.

Artikkel 5

Transiidiriigi poolt EUFORile antud privileegid ja immuniteedid

1.   EUFORi rajatised on puutumatud. Transiidiriigi esindajad ei või nendesse siseneda ilma ELi vägede juhataja nõusolekuta.

2.   EUFORi rajatiste, nende sisustuse ja nendes asuvate muude objektide suhtes ning EUFORi transpordivahendite suhtes ei saa rakendada läbiotsimist, rekvireerimist, arestimist ega sundtäitmist.

3.   EUFOR ei anna peavarju transiidiriigi õigusorganite poolt tagaotsitavatele isikutele.

4.   EUFORil ning selle omandil ja vahenditel on täielik kohtulik puutumatus.

5.   EUFORi arhiivid ja dokumendid on puutumatud.

6.   EUFORi ametlik kirjavahetus on puutumatu. Ametlik kirjavahetus tähendab kogu operatsiooni ja selle ülesannetega seotud kirjavahetust.

7.   EUFOR ning selle tarnijad ja tööettevõtjad, kes ei ole transiidiriigi kodanikud, on operatsiooni läbiviimiseks ostetud ja imporditud kaupade, EUFORile osutatud teenuste ja kasutatud rajatiste puhul vabastatud kõikidest riiklikest, piirkondlikest ja kohalikest maksudest, lõivudest ja sarnastest tasudest.

8.   Transiidiriik lubab riiki sisse tuua operatsiooniks vajalikud vahendid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest sarnastest tasudest, välja arvatud artikli 4 lõikes 6 nimetatud sadamaandmete töötlemise tasust ning tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude osutatud teenustega.

Artikkel 6

Transiidiriigi poolt EUFORi isikkoosseisule antud privileegid ja immuniteedid

1.   EUFORi isikkoosseisu liikmeid ei või ühelgi viisil vahistada ega kinni pidada.

2.   EUFORi isikkoosseisu liikmete dokumendid, kirjavahetus ja omand on puutumatud, välja arvatud lõike 6 kohaselt lubatud täitemeetmete puhul.

3.   EUFORi isikkoosseisul on transiidiriigis kõikidel asjaoludel kriminaalkohtulik puutumatus.

Lähetajariik või asjaomane ELi institutsioon võib lähtuvalt olukorrast EUFORi isikkoosseisu kriminaalkohtulikust puutumatusest loobuda. Selline loobumine peab olema alati selgelt väljendatud.

4.   EUFORi isikkoosseisul on transiidiriigis tsiviil- ja halduskohtulik puutumatus kõikide ametiülesannete täitmisel sooritatud tegude suhtes. Kui EUFORi isikkoosseisu liikme või liikmete suhtes on transiidiriigi mis tahes kohtus algatatud tsiviilasi, teatatakse sellest kohe ELi vägede juhatajale ja lähetajariigi pädevale asutusele või ELi institutsioonile. Enne kohtumenetluse algatamist tõendavad ELi vägede juhataja ja lähetajariigi pädev asutus või ELi institutsioon pärast transiidiriigi pädevate asutuste ametliku nõuandva arvamuse saamist kohtule, kas EUFORi isikkoosseisu liige või liikmed panid kõnealuse teo toime oma ametiülesannete täitmisel.

Kui tegu pandi toime ametiülesannete täitmisel, kohtumenetlust ei algatata ja kohaldatakse artikli 15 sätteid. Kui tegu ei pandud toime ametiülesannete täitmisel, võib kohtumenetlust jätkata. ELi vägede juhataja ja lähetajariigi pädeva asutuse või ELi institutsiooni tõend on transiidiriigi jurisdiktsioonile siduv ja seda ei saa vaidlustada.

Kui EUFORi isikkoosseisu liige või liikmed algatavad kohtumenetluse, jäävad nad ilma kohtulikust puutumatusest põhihagiga otseselt seotud mis tahes vastuhagi suhtes.

5.   EUFORi isikkoosseis ei ole kohustatud esinema kohtus tunnistajana.

6.   EUFORi isikkoosseisu liikmete suhtes ei või võtta ühtegi täitemeedet, välja arvatud juhul, kui nende vastu on algatatud nende ametiülesannetega mitteseotud tsiviilmenetlus. EUFORi isikkoosseisu omandit, mis on ELi vägede juhataja poolt antud tõendi kohaselt vajalik ametiülesannete täitmiseks, ei saa kohtuotsuste, -lahendite või -määruste täitmiseks arestida. Tsiviilkohtumenetluse puhul ei rakendata EUFORi isikkoosseisu suhtes mingisuguseid isikliku vabaduse piiranguid ega muid piiravaid meetmeid.

7.   EUFORi isikkoosseisu puutumatus transiidiriigi jurisdiktsiooni suhtes ei vabasta selle liikmeid asjaomaste lähetajariikide jurisdiktsioonist.

8.   EUFORi isikkoosseis on EUFORile osutatud teenuste osas vabastatud transiidiriigis kehtivatest võimalikest sotsiaalkindlustuse sätetest.

9.   EUFORi isikkoosseisu liikmed on vabastatud neile EUFORi või lähetajariikide poolt makstava palga ja tasude ning samuti väljaspool transiidiriiki saadud tulude mis tahes vormis maksustamisest transiidiriigis.

10.   Transiidiriik lubab vastavalt õigusnormidele, mida ta võib vastu võtta, riiki tuua EUFORi isikkoosseisu isiklikuks kasutamiseks mõeldud esemeid ja vabastab need kõikidest tollimaksudest, lõivudest ja muudest sarnastest tasudest, välja arvatud tasudest, mis on seotud ladustamise, veo ja muude sarnaste teenustega.

EUFORi isikkoosseisu isiklik pagas ei kuulu kontrollimisele, välja arvatud juhul, kui on tõsiselt alust arvata, et pagasis on esemeid, mis ei ole mõeldud EUFORi isikkooseisu liikme isiklikuks kasutamiseks, või kaupu, mille import või eksport on transiidiriigi õigusaktidega keelatud või mis kuuluvad transiidiriigi karantiinieeskirjade kohaselt kontrollimisele. Sellist kontrolli võib läbi viia üksnes asjaomase EUFORi isikkoosseisu liikme või EUFORi volitatud esindaja juuresolekul.

Artikkel 7

Kohapealt palgatud isikkoosseis

Kohapealt palgatud isikkoosseisu suhtes ei kohaldata mingisuguseid privileege ega immuniteete. Transiidiriik teostab oma jurisdiktsiooni siiski selliselt, et mitte ülemäära häirida operatsiooni ülesannete täitmist.

Artikkel 8

Kriminaaljurisdiktsioon

Lähetajariigi pädevatel asutustel on õigus teostada koostöös transiidiriigi pädevate asutustega transiidiriigi territooriumil kogu neile lähetajariigi õigusaktidega antud kriminaal- ja distsiplinaarjurisdiktsiooni kõigi EUFORi isikkoosseisu liikmete suhtes, kelle suhtes kõnealuseid õigusakte kohaldatakse.

Artikkel 9

Vormiriietus ja relvad

1.   Vormiriietust kantakse vastavalt ELi vägede juhataja poolt kehtestatud eeskirjadele.

2.   EUFORi sõjaväelased võivad kanda individuaalseid väikerelvi ja nendega seotud laskemoona tingimusel, et neile on antud selleks nende korralduste alusel volitused. Kõnealuste relvade ja nende kandjate nimekiri esitatakse transiidiriigi pädevatele asutustele.

Artikkel 10

Transiidiriigi toetus ja lepingute sõlmimine

1.   Transiidiriik nõustub taotluse korral abistama EUFORi sobivate rajatiste leidmisel.

2.   Transiidiriik annab tasuta kasutada tema omanduses olevad rajatised, kui neid vajatakse EUFORi haldus- ja operatiivtegevuse läbiviimiseks.

3.   Transiidiriik annab oma vahendite ja võimete piires abi operatsiooni ettevalmistamisel, käivitamisel, läbiviimisel ja toetamisel. Artikli 13 lõike 1 kohased julgeolekumeetmed võtab transiidiriik tasuta.

4.   Transiidiriigis EUFORi sõlmitud lepingute suhtes kohaldatakse asukohariigi õigust. Kõnealuste lepingute kohaldamisest tulenevate vaidluste suhtes kohaldatakse artikli 15 lõigetes 3, 4 ja 5 osutatud vaidluste lahendamise korda.

5.   Transiidiriik hõlbustab EUFORi poolt äriüksustega operatsiooni eesmärgil sõlmitud lepingute täitmist.

Artikkel 11

Rajatistes tehtavad muudatused

1.   EUFORil on operatsiooni kestuse jooksul õigus ehitada vastavalt transiidi vajadustele rajatisi või teha neis muudatusi kooskõlas artiklis 18 ettenähtud kokkulepetes toodud korraga.

2.   Sellise ehitamise või muutmise eest ei taotle transiidiriik EUFORilt kompensatsiooni, välja arvatud juhul, kui algsete rajatiste olukord halveneb oluliselt.

Artikkel 12

EUFORi isikkoosseisu liikme surm

1.   ELi vägede juhatajal on õigus korraldada EUFORi isikkoosseisu surnud liikme ja tema isikliku vara kodumaale tagasi toimetamine ning võtta selleks vajalikud meetmed.

2.   EUFORi isikkoosseisu surnud liikmeid ei lahata ilma asjaomase riigi nõusoleku ning EUFORi ja/või asjaomase riigi esindaja juuresviibimiseta.

3.   Transiidiriik ja EUFOR teevad võimalikult ulatuslikku koostööd, et EUFORi isikkoosseisu surnud liige kiiresti kodumaale tagasi toimetada.

Artikkel 13

EUFORi ja sõjaväepolitsei julgeolek

1.   Transiidiriik võtab kõik asjakohased meetmed EUFORi ja selle isikkoosseisu julgeoleku tagamiseks.

2.   EUFORil on lubatud võtta oma rajatiste ja konvoide kaitseks vajalikud meetmed tihedas koostöös transiidiriigi pädevate asutustega.

3.   Riiklikud kontingendid võivad artiklis 8 sätestatud kriminaaljurisdiktsiooni teostamiseks vajalike uurimiste läbiviimiseks kasutada kriminaalpolitsei personali.

Artikkel 14

Side

1.   EUFOR võib paigaldada ja kasutada raadiosaatjaid ja -vastuvõtjaid ning satelliitsidesüsteeme. EUFOR teeb koostööd transiidiriigi pädevate asutustega, et vältida konflikte asjakohaste sageduste kasutamisel. Sagedusaladele võimaldatakse juurdepääs vastavalt transiidiriigis kehtivatele õigusaktidele.

2.   EUFORil on õigus pidada piiramatult sidet raadio (sealhulgas satelliit-, mobiil- ja käsiraadio), telefoni, telegraafi, telefaksi ja muude vahendite abil ning samuti õigus paigaldada selliseks sidepidamiseks EUFORi rajatistesse või nende vahele vajalikud vahendid, sealhulgas vedada kaableid ja maaliine operatsiooni jaoks.

3.   EUFOR võib teha oma rajatiste piires vajalikke korraldusi EUFORile või selle isikkooseisule saabuva ja neilt väljuva posti edastamiseks.

Artikkel 15

Kahjunõuded surma, vigastuse, kahju või kaotsimineku korral

1.   Kahjunõuded era- või riigiomandile tekkinud kahju või selle kaotsimineku korral ning isikute surma või vigastuse ja EUFORi omandile tekitatud kahju või selle kaotsimineku korral, kui nende põhjuseks on EUFORi transiidiga seotud vajadused, lahendatakse rahumeelselt.

2.   Kõnealused nõuded edastatakse transiidiriigi pädevate asutuste kaudu EUFORile, kui nõude esitas transiidiriigi juriidiline või füüsiline isik, või transiidiriigi pädevatele asutustele, kui nõude esitas EUFOR.

3.   Kui vaidlust ei ole võimalik rahumeelselt lahendada, esitatakse nõue nõudeid käsitlevale komisjonile, mis koosneb võrdsetel alustel EUFORi ja transiidiriigi esindajatest. Nõuded lahendatakse ühisel kokkuleppel.

4.   Kui nõudeid käsitlevas komisjonis lahendust ei saavutata, esitatakse nõuded vahekohtule, mille otsused on siduvad.

5.   Vahekohus koosneb kolmest vahekohtunikust, kellest ühe määrab transiidiriik, teise määrab EUFOR ja kolmanda määravad transiidiriik ja EUFOR ühisel kokkuleppel. Kui üks pooltest ei määra vahekohtunikku kahe kuu jooksul või kui transiidiriigi ja EUFORi vahel ei saavutata kolmanda vahekohtuniku määramise suhtes kokkulepet, määrab kõnealuse vahekohtuniku Euroopa Ühenduste Kohtu president.

6.   EUFORi ja transiidiriigi haldusasutuste vahel sõlmitakse haldusleping eesmärgiga määrata kindlaks nõudeid käsitleva komisjoni ja vahekohtu pädevus, nendes organites kohaldatav kord ja nõuete esitamise tingimused.

Artikkel 16

Sidepidamine ja vaidlused

1.   Kõiki käesoleva lepingu kohaldamisest tulenevaid küsimusi käsitlevad EUFORi esindajad ja transiidiriigi pädevad asutused ühiselt.

2.   Varasemate lahenduste puudumise korral lahendatakse käesoleva lepingu tõlgendamist või kohaldamist käsitlevad vaidlused transiidiriigi ja ELi esindajate vahel eranditult diplomaatiliste vahenditega.

Artikkel 17

Muud sätted

1.   Kui käesolevas lepingus viidatakse EUFORi ja selle isikkoosseisu privileegidele, immuniteetidele ja õigustele, vastutab nende transiidiriigi pädevate asutuste poolse rakendamise ja järgimise eest transiidiriigi valitsus.

2.   Ühtegi käesoleva lepingu sätet ei ole kavandatud ega tõlgendata nii, et sellega tehtaks erandeid mis tahes õigustest, mis ELi liikmesriigil või muul EUFORi lähetajariigil võivad olla muude lepingute kohaselt.

Artikkel 18

Rakendusmeetmed

Käesoleva lepingu kohaldamiseks võidakse operatiiv-, haldus- ja tehnilistes küsimustes sõlmida ELi vägede juhataja ja transiidiriigi haldusasutuste vahel eraldi kokkuleppeid.

Artikkel 19

Jõustumine ja lõpetamine

1.   Käesolev leping jõustub selle allkirjastamise päeval ja jääb jõusse kuni kuupäevani, mil EUFORi poolt transiidiriigi asutustele edastatud teate kohaselt lahkub EUFORi isikkoosseisu viimane liige.

2.   Olenemata lõikest 1, kohaldatakse artikli 4 lõike 6, artikli 5 lõigete 1, 2, 4, 7 ja 8, artikli 6 lõigete 1, 3, 4, 6 ja 8 kuni 10, artikli 10 lõike 2, artikli 11, artikli 13 lõigete 1, 2 ja 3 ning artikli 15 sätteid alates EUFORi isikkoosseisu esimese liikme operatsioonile lähetamise kuupäevast, kui see kuupäev on varasem kui käesoleva lepingu jõustumise kuupäev.

3.   Käesolevat lepingut võib muuta poolte kirjalikul kokkuleppel.

4.   Käesoleva lepingu lõpetamine ei mõjuta õigusi ega kohustusi, mis tulenevad käesoleva lepingu täitmisest enne selle lõpetamist.

Sõlmitud 6. veebruaril 2008 Yaoundés neljas originaaleksemplaris prantsuse ja inglise keeles, kusjuures mõlemad versioonid on võrdselt autentsed.

Euroopa Liidu nimel

Transiidiriigi nimel

---

| 1.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 57/37 |
| --- | --- | --- | --- |

1.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 57/37

---

NÕUKOGU ÜHINE SEISUKOHT 2008/179/ÜVJP,

29. veebruar 2008,

millega muudetakse ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP, mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi vastu suunatud piiravaid meetmeid

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingut, eriti selle artiklit 15,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1596 (2005) vastuvõtmist 18. aprillil 2005 võttis nõukogu 13. juunil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) vastu suunatud piiravaid meetmeid. |
| --- | --- |

(1)

Pärast ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1596 (2005) vastuvõtmist 18. aprillil 2005 võttis nõukogu 13. juunil 2005 vastu ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP, (1) mis käsitleb Kongo Demokraatliku Vabariigi (KDV) vastu suunatud piiravaid meetmeid.

| (2) | Nõukogu võttis 9. oktoobril 2007 vastu ühise seisukoha 2007/654/ ÜVJP, (2) millega muudetakse ja pikendatakse 15. veebruarini 2008 piiravaid meetmeid KDV vastu, rakendades sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1771 (2007). |
| --- | --- |

(2)

Nõukogu võttis 9. oktoobril 2007 vastu ühise seisukoha 2007/654/ ÜVJP, (2) millega muudetakse ja pikendatakse 15. veebruarini 2008 piiravaid meetmeid KDV vastu, rakendades sellega ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 1771 (2007).

| (3) | ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. veebruaril 2008 vastu resolutsiooni 1799 (2008), millega pikendatakse meetmeid KDV vastu kuni 31. märtsini 2008. |
| --- | --- |

(3)

ÜRO Julgeolekunõukogu võttis 15. veebruaril 2008 vastu resolutsiooni 1799 (2008), millega pikendatakse meetmeid KDV vastu kuni 31. märtsini 2008.

| (4) | Ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP tuleks seega samuti pikendada, |
| --- | --- |

(4)

Ühist seisukohta 2005/440/ÜVJP tuleks seega samuti pikendada,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA ÜHISE SEISUKOHA:

Artikkel 1

Ühise seisukoha 2005/440/ÜVJP artikkel 8 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 8

Käesolev ühine seisukoht vaadatakse läbi, seda muudetakse või see tunnistatakse kehtetuks, pidades silmas Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Julgeolekunõukogu otsuseid.”

Artikkel 2

Käesolev ühine seisukoht jõustub selle vastuvõtmise päeval.

Artikkel 3

Käesolev ühine seisukoht avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas.

Euroopa Liidu Teatajas

Brüssel, 29. veebruar 2008

Nõukogu nimel

eesistuja

M. COTMAN

---

(1)  ELT L 152, 15.6.2005, lk 22.

1

(2)  ELT L 264, 10.10.2007, lk 11.

2

---