# Eiropas Savienības L 98/2008

| | ISSN 1725-5112 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | L 98 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Tiesību akti | 51. sējums2008. gada 10. aprīlis |

ISSN 1725-5112

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

L 98

Izdevums latviešu valodā

Tiesību akti

51. sējums2008. gada 10. aprīlis

---

| Saturs | | I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta | Lappuse |
| --- | --- | --- | --- |
| | | REGULAS |
| | | Komisijas Regula (EK) Nr. 322/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem | 1 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 323/2008 (2008. gada 8. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā | 3 |
| | * | Komisijas Regula (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (
  1
  ) | 5 |

Saturs

I   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

Lappuse

REGULAS

Komisijas Regula (EK) Nr. 322/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

1

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 323/2008 (2008. gada 8. aprīlis) par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

3

*

Komisijas Regula (EK) Nr. 324/2008 (2008. gada 9. aprīlis), ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (
  1
  )

1

5

| | | II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta |
| --- | --- | --- |
| | | LĒMUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/291/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 18. marts), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1005)

   (
  1
  ) | 11 |
| | | 2008/292/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 4. aprīlis), ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos nosaka, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1217) | 14 |
| | | 2008/293/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 4. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1235) | 16 |
| | | 2008/294/EK |
| | * | Komisijas Lēmums (2008. gada 7. aprīlis) par harmonizētiem frekvenču spektra izmantošanas nosacījumiem mobilo sakaru pakalpojumu darbībai gaisakuģos (MCA pakalpojumiem) Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1256)

   (
  1
  ) | 19 |
| | | IETEIKUMI |
| | | Komisija |
| | | 2008/295/EK |
| | * | Komisijas Ieteikums (2008. gada 7. aprīlis) par atļauju mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Eiropas Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1257)

   (
  1
  ) | 24 |

II   Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

2008/291/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 18. marts), ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1005)

   (
  1
  )

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1005)

1

11

2008/292/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 4. aprīlis), ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos nosaka, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1217)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1217)

14

2008/293/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 4. aprīlis), ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1235)

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1235)

16

2008/294/EK

*

Komisijas Lēmums (2008. gada 7. aprīlis) par harmonizētiem frekvenču spektra izmantošanas nosacījumiem mobilo sakaru pakalpojumu darbībai gaisakuģos (MCA pakalpojumiem) Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1256)

   (
  1
  )

MCA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1256)

1

19

IETEIKUMI

Komisija

2008/295/EK

*

Komisijas Ieteikums (2008. gada 7. aprīlis) par atļauju mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Eiropas Kopienā
  (izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1257)

   (
  1
  )

MCA

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1257)

1

24

| | | Labojums |
| --- | --- | --- |
| | * | Labojumi Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 283/2008 (2008. gada 27. marts), ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (OV L 86, 28.3.2008.) | 28 |

Labojums

*

Labojumi Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 283/2008 (2008. gada 27. marts), ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs (OV L 86, 28.3.2008.)

28

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.
  Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte. |
| --- | --- |

LV

Tiesību akti, kuru virsraksti ir gaišajā drukā, attiecas uz kārtējiem jautājumiem lauksaimniecības jomā un parasti ir spēkā tikai ierobežotu laika posmu.

Visu citu tiesību aktu virsraksti ir tumšajā drukā, un pirms tiem ir zvaigznīte.

---

I Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana ir obligāta

REGULAS

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/1 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/1

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 322/2008

(2008. gada 9. aprīlis),

ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. decembra Regulu (EK) Nr. 1580/2007, ar ko nosaka Regulu (EK) Nr. 2200/96, (EK) Nr. 2201/96 un (EK) Nr. 1182/2007 īstenošanas noteikumus augļu un dārzeņu nozarē (1), un jo īpaši tās 138. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem. |
| --- | --- |

(1)

Regulā (EK) Nr. 1580/2007, piemērojot Urugvajas kārtas daudzpusējo tirdzniecības sarunu iznākumus, paredzēti kritēriji, pēc kuriem Komisija nosaka standarta ievešanas vērtības pielikumā precizētajiem produktu ievedumiem no trešām valstīm un periodiem.

| (2) | Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā, |
| --- | --- |

(2)

Piemērojot iepriekš minētos kritērijus, standarta ievešanas vērtības nosakāmas līmeņos, kas norādīti šīs regulas pielikumā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Standarta ievešanas vērtības, kas paredzētas Regulas (EK) Nr. 1580/2007 138. pantā, ir tādas, kā norādīts tabulā, kas pievienota pielikumā.

2. pants

Šī regula stājas spēkā 2008. gada 10. aprīlī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. aprīlī

Komisijas vārdā —

lauksaimniecības un lauku attīstības ģenerāldirektors

Jean-Luc DEMARTY

---

(1)  OV L 350, 31.12.2007., 1. lpp.

1

---

PIELIKUMS

Komisijas 2008. gada 9. aprīļa Regulai, ar kuru nosaka standarta ievešanas vērtības nolūkā noteikt ievešanas cenu atsevišķu veidu augļiem un dārzeņiem

| (EUR/100 kg) |
| --- |
| KN kods | Trešās valsts kods (1) | Standarta ievešanas vērtība |
| 0702 00 00 | JO | 74,4 |
| MA | 52,8 |
| TN | 115,9 |
| TR | 101,4 |
| ZZ | 86,1 |
| 0707 00 05 | EG | 178,8 |
| MA | 43,7 |
| TR | 174,6 |
| ZZ | 132,4 |
| 0709 90 70 | MA | 88,0 |
| TR | 122,2 |
| ZZ | 105,1 |
| 0805 10 20 | EG | 53,4 |
| IL | 56,2 |
| MA | 52,8 |
| TN | 54,1 |
| TR | 64,5 |
| US | 51,9 |
| ZZ | 55,5 |
| 0805 50 10 | AR | 117,5 |
| TR | 137,3 |
| ZA | 125,5 |
| ZZ | 126,8 |
| 0808 10 80 | AR | 90,6 |
| BR | 77,2 |
| CA | 97,5 |
| CL | 87,1 |
| CN | 88,7 |
| MK | 52,8 |
| NZ | 123,0 |
| US | 117,8 |
| UY | 45,1 |
| ZA | 72,0 |
| ZZ | 85,2 |
| 0808 20 50 | AR | 87,7 |
| CL | 77,7 |
| CN | 53,0 |
| UY | 89,6 |
| ZA | 98,7 |
| ZZ | 81,3 |

(EUR/100 kg)

KN kods

Trešās valsts kods (1)

Standarta ievešanas vērtība

0702 00 00

JO

74,4

MA

52,8

TN

115,9

TR

101,4

ZZ

86,1

0707 00 05

EG

178,8

MA

43,7

TR

174,6

ZZ

132,4

0709 90 70

MA

88,0

TR

122,2

ZZ

105,1

0805 10 20

EG

53,4

IL

56,2

MA

52,8

TN

54,1

TR

64,5

US

51,9

ZZ

55,5

0805 50 10

AR

117,5

TR

137,3

ZA

125,5

ZZ

126,8

0808 10 80

AR

90,6

BR

77,2

CA

97,5

CL

87,1

CN

88,7

MK

52,8

NZ

123,0

US

117,8

UY

45,1

ZA

72,0

ZZ

85,2

0808 20 50

AR

87,7

CL

77,7

CN

53,0

UY

89,6

ZA

98,7

ZZ

81,3

---

(1)  Valstu nomenklatūra, kas paredzēta Komisijas Regulā (EK) Nr. 1833/2006 (OV L 354, 14.12.2006., 19. lpp.). Kods “ZZ” nozīmē “citas izcelsmes vietas”.

---

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/3 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/3

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 323/2008

(2008. gada 8. aprīlis)

par atsevišķu preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulu (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un par kopējo muitas tarifu (1) un jo īpaši tās 9. panta 1. punkta a) apakšpunktu,

tā kā:

| (1) | Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju. |
| --- | --- |

(1)

Lai nodrošinātu Regulai (EEK) Nr. 2658/87 pievienotās kombinētās nomenklatūras vienādu piemērošanu, ir jānosaka pasākumi par šās regulas pielikumā minēto preču klasifikāciju.

| (2) | Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem. |
| --- | --- |

(2)

Regulā (EEK) Nr. 2658/87 ir izklāstīti vispārīgie kombinētās nomenklatūras interpretācijas noteikumi. Lai piemērotu tarifus vai citus pasākumus, kas saistīti ar preču tirdzniecību, šie noteikumi attiecas arī uz jebkuru citu nomenklatūru, kura pilnīgi vai daļēji balstās uz to vai pievieno tai kādas papildu apakšnodaļas un ir izveidota ar īpašiem Kopienas noteikumiem.

| (3) | Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam. |
| --- | --- |

(3)

Ievērojot minētos vispārīgos noteikumus, pielikuma tabulas 1. ailē aprakstītās preces jāklasificē saskaņā ar KN kodiem, kas norādīti 2. ailē, atbilstīgi 3. ailē noteiktajam pamatojumam.

| (4) | Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2). |
| --- | --- |

(4)

Ir lietderīgi noteikt, ka persona, kuras rīcībā ir saistošā izziņa par tarifu, ko attiecībā uz preču klasifikāciju kombinētajā nomenklatūrā ir izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šās regulas noteikumiem, var turpināt to izmantot trīs mēnešus saskaņā ar 12. panta 6. punktu Padomes 1992. gada 12. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2913/92 par Kopienas Muitas kodeksa izveidi (2).

| (5) | Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā, |
| --- | --- |

(5)

Muitas kodeksa komiteja nav sniegusi atzinumu tās priekšsēdētāja noteiktajā termiņā,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

1. pants

Preces, kas aprakstītas pielikuma tabulas 1. ailē, kombinētajā nomenklatūrā klasificē ar KN kodiem, kas norādīti tabulas 2. ailē.

2. pants

Saistošo izziņu par tarifu, ko izdevušas dalībvalstu muitas iestādes, bet kas neatbilst šīs regulas noteikumiem, saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2913/92 12. panta 6. punktu var turpināt izmantot trīs mēnešus.

3. pants

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 8. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

László KOVÁCS

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 580/2007 (OV L 138, 30.5.2007., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 302, 19.10.1992., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1791/2006 (OV L 363, 20.12.2006., 1. lpp.).

2

---

PIELIKUMS

| Preču apraksts | Klasifikācija
  (KN kods) | Pamatojums |
| --- | --- | --- |
| (1) | (2) | (3) |
| 1. | Elastīgs briļļveida plastmasas izstrādājums sastāv no krāsota šķīduma, ar šādu sastāvu (tilpuma %):







  — | ūdens | 40 |
| — | propilēnglikols | 60 |

Preču apraksts

Klasifikācija

(KN kods)

Pamatojums

(1)

(2)

(3)

1.

Elastīgs briļļveida plastmasas izstrādājums sastāv no krāsota šķīduma, ar šādu sastāvu (tilpuma %):

—

ūdens

40

—

propilēnglikols

60

Šis produkts paredzēts galvassāpju mazināšanai, to uzliekot uz sejas, iepriekš atdzesētu ledusskapī.

3824 90 97

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1, Nr. 3b) un Nr. 6, kā arī KN kodu 3824, 3824 90 un 3824 90 97 aprakstiem.

Plastmasas izstrādājumā esošais šķīdums nodrošina dzesēšanu, kas ir produkta būtiskākā īpašība, pozīcija 3824.

Izstrādājumam nav terapeitiskas vai profilaktiskas iedarbības 30. nodaļas nozīmē.

| 2. | No plastmasas loksnēm izgatavots izstrādājums, sastāv no ūdens un eļļas maisījuma, paredzēts ievietot peldkostīma vai krūštura bļodiņā. |
| --- | --- |

2.

No plastmasas loksnēm izgatavots izstrādājums, sastāv no ūdens un eļļas maisījuma, paredzēts ievietot peldkostīma vai krūštura bļodiņā.

3926 20 00

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem ievērojot Nr. 1, Nr. 3b) un Nr. 6, kā arī KN kodu 3926 un 3926 20 00 aprakstiem.

Tā kā izstrādājumu paredzēts ievietot peldkostīma vai krūštura bļodiņā, to pozīcijas 3926 nozīmē uzskata par apģērba aksesuāru apakšpozīcijā 3926 20 00.

| 3. | Ar parasto kviešu graudiem pildīts jostveida auduma izstrādājums, ko pēc uzsildīšanas mikroviļņu krāsnī izmanto sāpju mazināšanai muguras jostas daļā. |
| --- | --- |

3.

Ar parasto kviešu graudiem pildīts jostveida auduma izstrādājums, ko pēc uzsildīšanas mikroviļņu krāsnī izmanto sāpju mazināšanai muguras jostas daļā.

1001 90 99

Klasifikācija ir noteikta, pamatojoties uz KN interpretācijas vispārīgajiem noteikumiem Nr. 1, Nr. 3b) un Nr. 6., kā arī KN kodu 1001, 1001 90 un 1001 90 99 aprakstiem.

Jostā iepildītie parastie kvieši vada tajos akumulēto siltumu, un tā ir produkta būtiskākā īpašība kā graudaugiem pozīcijā 1001.

Izstrādājumam nav terapeitiskas vai profilaktiskas iedarbības 30. nodaļas nozīmē.

---

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/5 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/5

---

KOMISIJAS REGULA (EK) Nr. 324/2008

(2008. gada 9. aprīlis),

ar ko nosaka pārskatītas procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā

(Dokuments attiecas uz EEZ)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regulu (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu (1) un jo īpaši tās 9. panta 4. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīvu 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu (2) un jo īpaši tās 13. panta 2. un 3. punktu,

tā kā:

| (1) | Lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro Regulu (EK) Nr. 725/2004, Komisijai būtu jāveic pārbaudes, sākot no sestā mēneša pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārbaužu organizēšana Komisijas pārraudzībā ir vajadzīga, lai pārbaudītu valsts kvalitātes kontroles sistēmu efektivitāti un jūras satiksmes drošības pasākumus, procedūras un struktūras. |
| --- | --- |

(1)

Lai uzraudzītu, kā dalībvalstis piemēro Regulu (EK) Nr. 725/2004, Komisijai būtu jāveic pārbaudes, sākot no sestā mēneša pēc šīs regulas stāšanās spēkā. Pārbaužu organizēšana Komisijas pārraudzībā ir vajadzīga, lai pārbaudītu valsts kvalitātes kontroles sistēmu efektivitāti un jūras satiksmes drošības pasākumus, procedūras un struktūras.

| (2) | Saskaņā ar Direktīvas 2005/65/EK 13. panta 3. punktu Komisijai būtu jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno minēto direktīvu un Regulā (EK) Nr. 725/2004 paredzētās pārbaudes. |
| --- | --- |

(2)

Saskaņā ar Direktīvas 2005/65/EK 13. panta 3. punktu Komisijai būtu jāuzrauga, kā dalībvalstis īsteno minēto direktīvu un Regulā (EK) Nr. 725/2004 paredzētās pārbaudes.

| (3) | Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), būtu jāsniedz Komisijai tehniska palīdzība tās organizēto pārbaužu veikšanai, kas saistītas ar kuģiem, attiecīgām sabiedrībām un atzītām drošības organizācijām. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Jūras drošības aģentūrai, kas izveidota ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1406/2002 (3), būtu jāsniedz Komisijai tehniska palīdzība tās organizēto pārbaužu veikšanai, kas saistītas ar kuģiem, attiecīgām sabiedrībām un atzītām drošības organizācijām.

| (4) | Komisijai ar dalībvalstīm būtu jākoordinē veicamo pārbaužu grafiks un to sagatavošana. Komisijas pārbaudes komandām, ja tas ir iespējams, būtu jāiesaista kvalificēti valstu inspektori. |
| --- | --- |

(4)

Komisijai ar dalībvalstīm būtu jākoordinē veicamo pārbaužu grafiks un to sagatavošana. Komisijas pārbaudes komandām, ja tas ir iespējams, būtu jāiesaista kvalificēti valstu inspektori.

| (5) | Komisijas pārbaudes būtu jāveic atbilstoši noteiktai procedūrai, kas ietver standarta metodes. |
| --- | --- |

(5)

Komisijas pārbaudes būtu jāveic atbilstoši noteiktai procedūrai, kas ietver standarta metodes.

| (6) | Konfidenciāla informācija saistībā ar pārbaudēm būtu jāuzskata par klasificētu informāciju. |
| --- | --- |

(6)

Konfidenciāla informācija saistībā ar pārbaudēm būtu jāuzskata par klasificētu informāciju.

| (7) | Tādēļ būtu jāatceļ Komisijas 2005. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 884/2005, ar kuru nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (4). |
| --- | --- |

(7)

Tādēļ būtu jāatceļ Komisijas 2005. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 884/2005, ar kuru nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā (4).

| (8) | Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 725/2004 11. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

(8)

Šajā regulā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar tās komitejas atzinumu, kas izveidota saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 725/2004 11. panta 1. punktu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO REGULU.

I   NODAĻA

PRIEKŠMETS UN DEFINĪCIJAS

1. pants

Priekšmets

Šī regula nosaka procedūras Komisijas organizēto pārbaužu veikšanai, lai uzraudzītu to, kā piemēro Regulu (EK) Nr. 725/2004 katras dalībvalsts mērogā un attiecībā uz atsevišķām ostas iekārtām un attiecīgām sabiedrībām.

Šī regula arī nosaka procedūras, kas ļauj Komisijai uzraudzīt Direktīvas 2005/65/EK īstenošanu, pārbaudes dalībvalstu mērogā un ostu iekārtas attiecībā uz ostām, kuras definētas šīs regulas 2. panta 11. punktā.

Pārbaudes veic pārredzami, efektīvi, saskaņoti un konsekventi.

2. pants

Definīcijas

Šajā regulā lieto šādas definīcijas:

| 1) | “Komisijas pārbaude” ir pārbaude, ko veic Komisijas inspektori, lai noteiktu dalībvalstu jūras satiksmes kvalitātes kontroles sistēmu, veikto pasākumu, procedūru un struktūru atbilstību Regulas (EK) Nr. 725/2004 noteikumiem un to, vai ir īstenota Direktīva 2005/65/EK; |
| --- | --- |

1)

“Komisijas pārbaude” ir pārbaude, ko veic Komisijas inspektori, lai noteiktu dalībvalstu jūras satiksmes kvalitātes kontroles sistēmu, veikto pasākumu, procedūru un struktūru atbilstību Regulas (EK) Nr. 725/2004 noteikumiem un to, vai ir īstenota Direktīva 2005/65/EK;

| 2) | “Komisijas inspektors” ir persona, kura atbilst 7. pantā izklāstītajiem kritērijiem un kuru nodarbina Komisija vai Eiropas Jūras drošības aģentūra, vai ir valsts inspektors, kuru Komisija pilnvarojusi piedalīties tās veiktajās pārbaudēs; |
| --- | --- |

2)

“Komisijas inspektors” ir persona, kura atbilst 7. pantā izklāstītajiem kritērijiem un kuru nodarbina Komisija vai Eiropas Jūras drošības aģentūra, vai ir valsts inspektors, kuru Komisija pilnvarojusi piedalīties tās veiktajās pārbaudēs;

| 3) | “valsts inspektors” ir persona, kuru dalībvalsts nodarbina kā jūras satiksmes drošības inspektoru un kura kvalificēta atbilstoši šīs dalībvalsts prasībām; |
| --- | --- |

3)

“valsts inspektors” ir persona, kuru dalībvalsts nodarbina kā jūras satiksmes drošības inspektoru un kura kvalificēta atbilstoši šīs dalībvalsts prasībām;

| 4) | “objektīvi pierādījumi” ir kvantitatīva vai kvalitatīva informācija, pieraksti vai konstatējumi, kas attiecas uz drošību vai Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK noteiktās prasības ievērošanu un īstenošanu, kuri pamatoti uz novērojumiem, mērījumiem vai testiem un kurus var pārbaudīt; |
| --- | --- |

4)

“objektīvi pierādījumi” ir kvantitatīva vai kvalitatīva informācija, pieraksti vai konstatējumi, kas attiecas uz drošību vai Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK noteiktās prasības ievērošanu un īstenošanu, kuri pamatoti uz novērojumiem, mērījumiem vai testiem un kurus var pārbaudīt;

| 5) | “novērojums” ir konstatējums, kas radies Komisijas veiktās pārbaudes laikā un ko pamato ar objektīviem pierādījumiem; |
| --- | --- |

5)

“novērojums” ir konstatējums, kas radies Komisijas veiktās pārbaudes laikā un ko pamato ar objektīviem pierādījumiem;

| 6) | “neatbilstība” ir tāda novērota situācija, kurā objektīvi pierādījumi norāda uz to, ka nav izpildīta prasība, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK un kuras dēļ jāveic koriģējoša darbība; |
| --- | --- |

6)

“neatbilstība” ir tāda novērota situācija, kurā objektīvi pierādījumi norāda uz to, ka nav izpildīta prasība, kas noteikta Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK un kuras dēļ jāveic koriģējoša darbība;

| 7) | “būtiska neatbilstība” ir precīzi noskaidrojama novirze, kas nopietni apdraud jūras satiksmes drošību, kuras dēļ jāveic tūlītēja koriģējoša darbība un kuru izraisījis tas, ka nav iedarbīgi un sistemātiski īstenota kāda Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK noteikta prasība; |
| --- | --- |

7)

“būtiska neatbilstība” ir precīzi noskaidrojama novirze, kas nopietni apdraud jūras satiksmes drošību, kuras dēļ jāveic tūlītēja koriģējoša darbība un kuru izraisījis tas, ka nav iedarbīgi un sistemātiski īstenota kāda Regulā (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvā 2005/65/EK noteikta prasība;

| 8) | “kontaktiestāde” ir katras dalībvalsts iecelta struktūra, ko Komisija un citas dalībvalstis var izmantot par kontaktpunktu un kas atvieglo un pārrauga Regulā (EK) Nr. 725/2004 paredzēto jūras satiksmes drošības pasākumu piemērošanu un sniedz informāciju par to, un kas atvieglo un pārrauga Direktīvā 2005/65/EK noteiktos ostas aizsardzības pasākumus; |
| --- | --- |

8)

“kontaktiestāde” ir katras dalībvalsts iecelta struktūra, ko Komisija un citas dalībvalstis var izmantot par kontaktpunktu un kas atvieglo un pārrauga Regulā (EK) Nr. 725/2004 paredzēto jūras satiksmes drošības pasākumu piemērošanu un sniedz informāciju par to, un kas atvieglo un pārrauga Direktīvā 2005/65/EK noteiktos ostas aizsardzības pasākumus;

| 9) | “attiecīgā sabiedrība” ir vienība, kurai ir jāieceļ amatpersona, kura atbild par sabiedrības drošību, amatpersona, kura atbild par kuģa drošību, vai amatpersona, kura atbild par ostas iekārtas drošību vai kura ir atbildīga par ostas drošības plānu vai ostas iekārtas drošības plānu, vai kuru dalībvalsts iecēlusi par atzītu drošības organizāciju; |
| --- | --- |

9)

“attiecīgā sabiedrība” ir vienība, kurai ir jāieceļ amatpersona, kura atbild par sabiedrības drošību, amatpersona, kura atbild par kuģa drošību, vai amatpersona, kura atbild par ostas iekārtas drošību vai kura ir atbildīga par ostas drošības plānu vai ostas iekārtas drošības plānu, vai kuru dalībvalsts iecēlusi par atzītu drošības organizāciju;

| 10) | “tests” ir jūras satiksmes drošības pasākumu pārbaude, ar kura palīdzību simulē nelikumīgu darbību, lai pārbaudītu spēkā esošo drošības pasākumu efektivitāti; |
| --- | --- |

10)

“tests” ir jūras satiksmes drošības pasākumu pārbaude, ar kura palīdzību simulē nelikumīgu darbību, lai pārbaudītu spēkā esošo drošības pasākumu efektivitāti;

| 11) | “osta” ir teritorija, kuras robežas noteikušas dalībvalstis atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 2. panta 3. punktam un par kuru tās informē Komisiju atbilstīgi minētās direktīvas 12. pantam. |
| --- | --- |

11)

“osta” ir teritorija, kuras robežas noteikušas dalībvalstis atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 2. panta 3. punktam un par kuru tās informē Komisiju atbilstīgi minētās direktīvas 12. pantam.

II   NODAĻA

VISPĀRĒJAS PRASĪBAS

3. pants

Sadarbība ar dalībvalstīm

Neierobežojot Komisijas pienākumus, dalībvalstis sadarbojas ar Komisiju tās pārbaudes uzdevumu izpildē. Šāda sadarbība notiek sagatavošanās, kontroles un pārskatu sniegšanas posmā.

4. pants

Komisijas pienākumu izpilde

1.   Katra dalībvalsts nodrošina, ka Komisijas inspektori var īstenot to pilnvaras pārbaudīt jūras satiksmes drošības pasākumus, kurus veikusi jebkura kompetentā iestāde atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK un jebkura attiecīgā sabiedrība.

2.   Katra dalībvalsts nodrošina, lai Komisijas inspektoriem pēc to pieprasījuma būtu piekļuve visai dokumentācijai, kas saistīta ar būtiskiem drošības jautājumiem, un īpaši šādai dokumentācijai:

| a) | valsts programmai Regulas (EK) Nr. 725/2004 īstenošanai, kā noteikts minētās regulas 9. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

a)

valsts programmai Regulas (EK) Nr. 725/2004 īstenošanai, kā noteikts minētās regulas 9. panta 3. punktā;

| b) | datiem, kas iegūti no kontaktiestādes, un pārraudzības ziņojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 725/2004 9. panta 4. punktā; |
| --- | --- |

b)

datiem, kas iegūti no kontaktiestādes, un pārraudzības ziņojumiem, kas minēti Regulas (EK) Nr. 725/2004 9. panta 4. punktā;

| c) | rezultāti par uzraudzību, ko dalībvalstis veic saistībā ar ostu aizsardzības plānu īstenošanu. |
| --- | --- |

c)

rezultāti par uzraudzību, ko dalībvalstis veic saistībā ar ostu aizsardzības plānu īstenošanu.

3.   Katru reizi, kad Komisijas inspektori sastopas ar grūtībām savu pienākumu izpildē, attiecīgās dalībvalstis ar jebkādiem līdzekļiem savu tiesību aktos noteikto tiesību ietvaros palīdz Komisijai pilnībā veikt tās uzdevumu.

5. pants

Valstu inspektoru piedalīšanās Komisijas veiktajās pārbaudēs

1.   Dalībvalstis cenšas nodrošināt valstu inspektoru piedalīšanos Komisijas veiktajās pārbaudēs, tostarp arī darbībās, kas saistītas ar pārbaužu sagatavošanas un ziņojumu sniegšanas posmu.

2.   Valsts kontrolieris nepiedalās Komisijas pārbaudēs tajā dalībvalstī, kurā viņš ir nodarbināts.

3.   Katra dalībvalsts iesniedz Komisijai valsts inspektoru sarakstu, kurus Komisija var aicināt piedalīties Komisijas veiktajā pārbaudē.

Sarakstu atjaunina katru gadu ne vēlāk kā jūnija beigās.

4.   Komisija paziņos komitejai, kas izveidota ar Regulas (EK) Nr. 725/2004 11. panta 1. punktu (turpmāk tekstā “Komiteja”), sarakstus, kas minēti šī panta 3. punkta pirmajā daļā.

5.   Ja Komisija uzskata, ka valsts inspektora piedalīšanās ir vajadzīga konkrētas Komisijas organizētas pārbaudes veikšanā, tā pieprasa no dalībvalstīm informāciju, kas saistīta ar valsts inspektoru pieejamību šādas pārbaudes veikšanai. Šādas prasības parasti iesniedz astoņas nedēļas pirms pārbaudes.

6.   Izmaksas, kas rodas sakarā ar valstu kontrolieru dalību Komisijas pārbaudēs, atbilstoši Kopienas noteikumiem sedz Komisija.

6. pants

Tehniskā palīdzība, kuru Eiropas Jūras drošības aģentūra sniedz Komisijas veiktajām pārbaudēm

Sniedzot tehnisko palīdzību Komisijai saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1406/2002 2. panta b) punkta iv) daļu, Eiropas Jūras drošības aģentūra nodrošina tehnisko ekspertu pieejamību dalībai Komisijas veiktajās pārbaudēs, attiecinot to arī uz saistīto sagatavošanas un ziņojumu sniegšanas posmu.

7. pants

Komisijas inspektoru kvalifikācijas kritēriji un apmācība

1.   Komisijas inspektoru kvalifikācijai jābūt atbilstošai, un tai jāietver pienācīgas teorētiskās un praktiskās zināšanas jūras satiksmes drošības jomā. Tas parasti ietver:

| a) | labu jūras satiksmes drošības jautājumu izpratni un šo zināšanu piemērošanu attiecībā uz tām darbībām, kurām veic pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

labu jūras satiksmes drošības jautājumu izpratni un šo zināšanu piemērošanu attiecībā uz tām darbībām, kurām veic pārbaudi;

| b) | labas drošības tehnoloģiju un metožu praktiskās zināšanas; |
| --- | --- |

b)

labas drošības tehnoloģiju un metožu praktiskās zināšanas;

| c) | zināšanas par pārbaužu principiem, procedūrām un paņēmieniem; |
| --- | --- |

c)

zināšanas par pārbaužu principiem, procedūrām un paņēmieniem;

| d) | praktiskās zināšanas par tām darbībām, kuras pārbauda. |
| --- | --- |

d)

praktiskās zināšanas par tām darbībām, kuras pārbauda.

2.   Lai atbilstu prasībām veikt Komisijas pārbaudes, Komisijas inspektoriem sekmīgi jāpabeidz apmācība šādu pārbaužu veikšanai.

Valsts inspektoru gadījumā to apmācībai, lai tie varētu darboties kā Komisijas inspektori, jāatbilst turpmāk minētajam:

| a) | Komisijai tā jāakreditē; |
| --- | --- |

a)

Komisijai tā jāakreditē;

| b) | tai jābūt sākotnējai un pastāvīgai; |
| --- | --- |

b)

tai jābūt sākotnējai un pastāvīgai;

| c) | tai jānodrošina, lai darba veikšanas standarts atbilstu kontroles mērķiem attiecībā uz to, vai drošības pasākumi tiek īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvu 2005/65/EK. |
| --- | --- |

c)

tai jānodrošina, lai darba veikšanas standarts atbilstu kontroles mērķiem attiecībā uz to, vai drošības pasākumi tiek īstenoti saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvu 2005/65/EK.

3.   Komisija nodrošina, lai Komisijas inspektori atbilstu 1. un 2. punktā izklāstītajiem kritērijiem.

III   NODAĻA

PROCEDŪRAS KOMISIJAS PĀRBAUŽU VEIKŠANAI

8. pants

Paziņošana par pārbaudēm

1.   Komisija sniedz paziņojumu tās dalībvalsts kontaktiestādei, kuras teritorijā jāveic pārbaude, vismaz sešas nedēļas pirms tās. Reaģējot uz ārkārtēju situāciju, šis paziņošanas termiņš var tikt samazināts.

Dalībvalstis veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu, ka paziņojums par pārbaudi ir konfidenciāls, un lai nodrošinātu to, ka pārbaudes process netiek ietekmēts.

2.   Kontaktiestādi iepriekš informē par Komisijas pārbaudes paredzamo apjomu.

Ja jāveic ostas iekārtas pārbaude, kontaktiestādei paziņo, vai:

| a) | notiks attiecīgajā ostas iekārtā vai citviet ostā esošo kuģu pārbaude; un |
| --- | --- |

a)

notiks attiecīgajā ostas iekārtā vai citviet ostā esošo kuģu pārbaude; un

| b) | vai pārbaude aptvers arī ostas uzraudzību atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 13. panta 2. punktam. |
| --- | --- |

b)

vai pārbaude aptvers arī ostas uzraudzību atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 13. panta 2. punktam.

Šī punkta b) apakšpunkta mērķiem “uzraudzība” nozīmē pārbaudīt, vai dalībvalstis un to teritorijā esošās ostas, par kurām Komisija informēta atbilstīgi Direktīvas 2005/65/EK 12. pantam, ir īstenojušas Direktīvas 2005/65/EK noteikumus. Jo īpaši uzraudzība ir pārbaude, lai noteiktu, vai, veicot ostas aizsardzības vērtēšanu un izveidojot ostas aizsardzības plānus, ir ņemti vērā Direktīvas 2005/65/EK noteikumi un vai atbilstoši minētajai direktīvai noteiktie pasākumi saistībā ar attiecīgajās ostās esošajām ostas ierīcēm atbilst noteikumiem, kas pieņemti atbilstīgi Regulai (EK) Nr. 725/2004.

3.   Kontaktiestāde:

| a) | informē attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes par pārbaudi; |
| --- | --- |

a)

informē attiecīgās dalībvalstu kompetentās iestādes par pārbaudi;

| b) | paziņo Komisijai šīs attiecīgās kompetentās iestādes. |
| --- | --- |

b)

paziņo Komisijai šīs attiecīgās kompetentās iestādes.

4.   Kontaktiestāde vismaz 24 stundas pirms pārbaudes paziņo Komisijai to kuģu karoga valstis un SJO numurus, kuriem pārbaudes laikā jāatrodas ostas iekārtā vai ostā, kas paziņota atbilstīgi 2. punkta otrajai daļai.

5.   Ja kuģa karoga valsts ir dalībvalsts, Komisija iespējamības gadījumā informē attiecīgās dalībvalsts kontaktiestādi par kuģa iespējamo pārbaudi, tam atrodoties ostas iekārtā.

6.   Ja ostas iekārtas pārbaude dalībvalstī ietver arī attiecīgās dalībvalsts kā kuģa karoga valsts kuģa pārbaudi, kontaktiestāde sadarbojas ar Komisiju, lai apstiprinātu, vai attiecīgais kuģis atradīsies ostas iekārtā pārbaudes laikā.

7.   Ja kuģis, kuru bija iepriekš paredzēts pārbaudīt, ostas iekārtas pārbaudes laikā ostā nepiestāj, Komisija un atbilstīgi 9. panta 3. punktam ieceltais koordinators vienojas par citu kuģi, kuru pārbaudīs. Šis kuģis var atrasties citā ostas iekārtā ostas teritorijā. Šādos gadījumos joprojām piemēro šā panta 5. un 8. punktu.

8.   Komisija veic pārbaudes tās dalībvalsts pārraudzībā, kuras teritorijā atrodas ostas iekārta un saskaņā ar pasākumiem, kas noteikti 1974. gada Starptautiskajā konvencijā par cilvēku dzīvības aizsardzību uz jūras (SOLAS Konvencija), ar grozījumiem, 9. noteikumos par īpašajiem pasākumiem jūras satiksmes drošības pastiprināšanai šādos gadījumos:

| a) | ja kuģa karoga valsts nav dalībvalsts; vai |
| --- | --- |

a)

ja kuģa karoga valsts nav dalībvalsts; vai

| b) | ja kuģis netika iekļauts informācijā, kas paredzēta atbilstoši šī panta 4. punktam. |
| --- | --- |

b)

ja kuģis netika iekļauts informācijā, kas paredzēta atbilstoši šī panta 4. punktam.

9.   Paziņojumā par pārbaudi, kuru iesniedz kontaktiestādei, attiecīgo kompetento iestādi vai iestādes var aicināt aizpildīt pirms pārbaudes anketu un var pieprasīt iesniegt dokumentus, kas minēti 4. panta 2. punktā.

Paziņojumā precizē arī termiņu, līdz kuram aizpildītā anketa un 4. panta 2. punktā minētie dokumenti jānosūta atpakaļ Komisijai.

9. pants

Pārbaužu sagatavošana

1.   Komisijas inspektori apņemas veikt sagatavošanas pasākumus, lai nodrošinātu pārbaužu efektivitāti, precizitāti un konsekvenci.

2.   Komisija sniedz kontaktiestādei to Komisijas inspektoru vārdus, kuri ir pilnvaroti veikt pārbaudi, kā arī sniedz citu atbilstošu informāciju. Norāda pārbaudes komandas vadītāja vārdu, kurš ir Komisijas nodarbināts Komisijas inspektors.

3.   Kontaktiestāde nodrošina, lai katrai pārbaudei izraudzītu koordinatoru, kurš veiktu to praktisko darbu, kas saistīts ar veicamo pārbaudi. Pārbaudes laikā komandas vadītājs ir koordinatora galvenā kontaktpersona.

10. pants

Pārbaužu veikšana

1.   Lai uzraudzītu to, kā dalībvalstis piemēro Regulā (EK) Nr. 725/2004 noteiktos jūras satiksmes drošības pasākumus, izmanto standarta metodoloģiju.

2.   Dalībvalstis nodrošina, ka Komisijas inspektori tiek pavadīti visā pārbaudes laikā.

3.   Ja pārbaude jāveic ostas iekārtā esošam kuģim un ja kuģa karoga valsts nav ostas iekārtas dalībvalsts, ostas iekārtas dalībvalsts nodrošina, lai Komisijas inspektorus kuģa pārbaudes laikā pavadītu Regulas (EK) Nr. 725/2004 8. panta 2. punktā minētās iestādes amatpersona.

4.   Komisijas inspektori nēsā personas apliecību, kas pilnvaro tos veikt pārbaudes Komisijas vārdā. Dalībvalstis nodrošina, lai Komisijas inspektoriem būtu piekļuve tur, kur jāveic pārbaude.

5.   Tests jāveic vienīgi tad, kad par to ziņots kontaktiestādei un kad saņemta kontaktiestādes piekrišana par testa darbības jomu un nolūku. Kontaktiestāde veic visu vajadzīgo koordinēšanas darbu ar attiecīgajām kompetentajām iestādēm.

6.   Neierobežojot 11. pantu, Komisijas inspektori, kad tas ir atbilstoši un izpildāms, uz vietas sniedz mutisku kopsavilkumu par novērojumiem, kas gūti pārbaudē uz vietas.

Attiecīgo kontaktiestādi nekavējoties informē par jebkādu būtisku neatbilstību Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK, kas konstatēta Komisijas veiktajā pārbaudē pirms tās pabeigšanas, kā paredzēts šīs regulas 11. pantā.

Tomēr, ja Komisijas inspektors, kas veic kuģa pārbaudi, konstatē būtisku neatbilstību, kuras dēļ jārīkojas atbilstīgi 16. pantam, komandas vadītājs par to nekavējoties informē dalībvalsts kā ostas valsts kontaktiestādi.

11. pants

Pārbaudes ziņojums

1.   Sešu nedēļu laikā pēc pārbaudes pabeigšanas Komisija nosūta dalībvalstij pārbaudes ziņojumu. Šajā pārbaudes ziņojumā attiecīgajā gadījumā ir iekļauti ostas uzraudzības rezultāti atbilstīgi 8. panta 2. punkta b) apakšpunktam.

2.   Ja kuģis ir pārbaudīts ostas iekārtas pārbaudes laikā, attiecīgās pārbaudes ziņojuma daļas nosūta arī dalībvalstij, kas ir kuģa karoga valsts, ja tā nav dalībvalsts, kurā tika veikta pārbaude.

3.   Dalībvalsts informē pārbaudītās vienības par attiecīgajiem pārbaudē izdarītajiem novērojumiem. Tomēr pārbaudītajām vienībām pārbaudes ziņojumu neiesniedz.

4.   Ziņojums ietver sīku pārbaudes gaitā gūto novērojumu aprakstu, norādot jebkādu neatbilstību vai būtisku neatbilstību Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK.

Tas var ietvert ieteikumus koriģējošu darbību veikšanai.

5.   Veicot Regulas (EK) Nr. 725/2004 un Direktīvas 2005/65/EK īstenošanas novērtējumu, katru ziņojuma apsvērumu izvērtē, piemērojot šādu klasifikāciju:

| a) | atbilst; |
| --- | --- |

a)

atbilst;

| b) | atbilst, bet vēlami uzlabojumi; |
| --- | --- |

b)

atbilst, bet vēlami uzlabojumi;

| c) | neatbilst; |
| --- | --- |

c)

neatbilst;

| d) | būtiski neatbilst; |
| --- | --- |

d)

būtiski neatbilst;

| e) | nav piemērojams; |
| --- | --- |

e)

nav piemērojams;

| f) | nav apstiprināts. |
| --- | --- |

f)

nav apstiprināts.

12. pants

Dalībvalsts atbilde

1.   Trīs mēnešu laikā pēc pārbaudes ziņojuma nosūtīšanas dalībvalsts iesniedz Komisijai rakstisku atbildi uz ziņojumu, kurā:

| a) | pauž attieksmi attiecībā uz novērojumiem un ieteikumiem; un |
| --- | --- |

a)

pauž attieksmi attiecībā uz novērojumiem un ieteikumiem; un

| b) | iesniedz darbības plānu, kurā precizē veicamās darbības un termiņus, lai labotu jebkādas konstatētās nepilnības. |
| --- | --- |

b)

iesniedz darbības plānu, kurā precizē veicamās darbības un termiņus, lai labotu jebkādas konstatētās nepilnības.

2.   Ja pārbaudes ziņojumā netiek konstatēta neatbilstība vai būtiska neatbilstība Regulas (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvas 2005/65/EK noteikumiem, atbilde nav jāsniedz.

13. pants

Komisijas veicamie pasākumi

1.   Komisija var veikt jebkādu no turpmāk minētajiem pasākumiem, ja konstatē neatbilstību vai būtisku neatbilstību Regulas (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvas 2005/65/EK noteikumiem, un pēc tam, kad saņemta dalībvalsts atbilde:

| a) | iesniegt dalībvalstij komentārus vai pieprasīt turpmāku skaidrojumu, lai precizētu daļu no atbildes vai visu atbildi; |
| --- | --- |

a)

iesniegt dalībvalstij komentārus vai pieprasīt turpmāku skaidrojumu, lai precizētu daļu no atbildes vai visu atbildi;

| b) | veikt turpmāku pārbaudi vai uzraudzību, lai pārbaudītu koriģējošu darbību īstenošanu, un minimālais laiks paziņojumam par šādas turpmākas pārbaudes veikšanu ir divas nedēļas; |
| --- | --- |

b)

veikt turpmāku pārbaudi vai uzraudzību, lai pārbaudītu koriģējošu darbību īstenošanu, un minimālais laiks paziņojumam par šādas turpmākas pārbaudes veikšanu ir divas nedēļas;

| c) | sākt pārkāpuma procedūru saistībā ar attiecīgo dalībvalsti. |
| --- | --- |

c)

sākt pārkāpuma procedūru saistībā ar attiecīgo dalībvalsti.

2.   Ja ir jāveic kuģa turpmāka pārbaude, dalībvalsts, kas ir kuģa karoga valsts, iespējamības gadījumā informē Komisiju par tām ostām, kurās kuģis piestās nākotnē, lai Komisija var nolemt, kur un kad veikt turpmāko pārbaudi.

IV   NODAĻA

VISPĀRĪGIE UN NOBEIGUMA NOTEIKUMI

14. pants

Konfidenciāla informācija

Neskarot Regulas (EK) Nr. 725/2004 13. pantu un Direktīvas 2005/65/EK 16. pantu, Komisija attiecas pret konfidenciālu informāciju kā pret klasificētu informāciju.

15. pants

Komisijas pārbaudes programma

1.   Komisija lūdz padomu Komitejai par prioritātēm sakarā ar pārbaudes programmas īstenošanu.

2.   Komisija regulāri informē komiteju par tās pārbaužu programmu īstenošanu, kā arī par pārbaužu rezultātiem.

16. pants

Dalībvalstu informēšana par būtisku neatbilstību

Ja pārbaudes laikā konstatē būtisku neatbilstību Regulai (EK) Nr. 725/2004 vai Direktīvai 2005/65/EK, kas var ievērojami ietekmēt vispārējo jūras satiksmes drošības līmeni Kopienā, Komisija, pēc pārbaudes ziņojuma nosūtīšanas attiecīgajai dalībvalstij, nekavējoties informē par to citas dalībvalstis.

Komisija nekavējoties par to paziņo pārējām dalībvalstīm, kad tā ir pārliecinājusies, ka būtiska neatbilstība, par kuru bija informētas pārējās dalībvalstis, ir novērsta atbilstīgi šim pantam.

17. pants

Pārskatīšana

Komisija regulāri pārskata savu pārbaudes sistēmu un īpaši tās efektivitāti.

18. pants

Atcelšana

Regula (EK) Nr. 884/2005 tiek atcelta.

19. pants

Stāšanās spēkā

Šī regula stājas spēkā divdesmitajā dienā pēc tās publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Šī regula uzliek saistības kopumā un ir tieši piemērojama visās dalībvalstīs.

Briselē, 2008. gada 9. aprīlī

Komisijas vārdā —

priekšsēdētāja vietnieks

Jacques BARROT

---

(1)  OV L 129, 29.4.2004., 6. lpp.

1

(2)  OV L 310, 25.11.2005., 28. lpp.

2

(3)  OV L 208, 5.8.2002., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 2038/2006 (OV L 394, 30.12.2006., 1. lpp.).

3

(4)  OV L 148, 11.6.2005., 25. lpp.

4

---

II Tiesību akti, kuri pieņemti, piemērojot EK/Euratom līgumus, un kuru publicēšana nav obligāta

LĒMUMI

Komisija

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/11 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/11

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 18. marts),

ar kuru groza Lēmumu 2004/452/EK, ar ko nosaka to struktūru sarakstu, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1005)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/291/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1997. gada 17. februāra Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku (1) un jo īpaši tās 20. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | Komisijas 2002. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem var piešķirt piekļuvi konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti Kopienas iestādei, lai zinātniskiem nolūkiem varētu iegūt statistikas secinājumus, un ir izstrādāti Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumi, lai šo piekļuvi atvieglotu. |
| --- | --- |

(1)

Komisijas 2002. gada 17. maija Regulā (EK) Nr. 831/2002, ar ko Padomes Regulu (EK) Nr. 322/97 par Kopienas statistiku īsteno attiecībā uz konfidenciālu datu pieejamību zinātniskiem nolūkiem (2), ir paredzēti nosacījumi, atbilstoši kuriem var piešķirt piekļuvi konfidenciāliem datiem, kas nosūtīti Kopienas iestādei, lai zinātniskiem nolūkiem varētu iegūt statistikas secinājumus, un ir izstrādāti Kopienas un valstu iestāžu sadarbības noteikumi, lai šo piekļuvi atvieglotu.

| (2) | Komisijas Lēmumā 2004/452/EK (3) ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem. |
| --- | --- |

(2)

Komisijas Lēmumā 2004/452/EK (3) ir sniegts to struktūru saraksts, kuru pētniekiem zinātniskiem nolūkiem atļauts piekļūt konfidenciāliem datiem.

| (3) | Pētniecības, pētījumu un statistikas direktorāts (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) Darba, darba attiecību un solidaritātes ministrijā, Parīze, Francija, Ņujorkas štata universitātes Pētniecības fonds (RESUNY), Albanī, Amerikas Savienotās Valstis, un Somijas Pensiju centrs (Eläketurvakeskus – ETK), Somija, jāuzskata par struktūrām, kas atbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, un tādēļ tās jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto aģentūru, organizāciju un iestāžu sarakstā. |
| --- | --- |

(3)

Pētniecības, pētījumu un statistikas direktorāts (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) Darba, darba attiecību un solidaritātes ministrijā, Parīze, Francija, Ņujorkas štata universitātes Pētniecības fonds (RESUNY), Albanī, Amerikas Savienotās Valstis, un Somijas Pensiju centrs (Eläketurvakeskus – ETK), Somija, jāuzskata par struktūrām, kas atbilst vajadzīgajiem nosacījumiem, un tādēļ tās jāiekļauj Regulas (EK) Nr. 831/2002 3. panta 1. punkta e) apakšpunktā minēto aģentūru, organizāciju un iestāžu sarakstā.

| (4) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(4)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Statistikas datu konfidencialitātes nodrošināšanas komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmuma 2004/452/EK pielikumu aizstāj ar šā lēmuma pielikuma tekstu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 18. martā

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joaquín ALMUNIA

---

(1)  OV L 52, 22.2.1997., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

1

(2)  OV L 133, 18.5.2002., 7. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1000/2007 (OV L 226, 30.8.2007., 7. lpp.).

2

(3)  OV L 156, 30.4.2004., 1. lpp. Lēmumā jaunākie grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2008/52/EK (OV L 13, 16.1.2008., 29. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

“PIELIKUMS

STRUKTŪRAS, KURU PĒTNIEKIEM ZINĀTNISKIEM NOLŪKIEM ATĻAUTS PIEKĻŪT KONFIDENCIĀLIEM DATIEM

Eiropas Centrālā banka

Spānijas Centrālā banka

Itālijas Centrālā banka

Kornelas Universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

Politikas zinātņu departaments, Baruha (Baruch) koledža, Ņujorkas Pilsētas Universitāte (Ņujorkas štats, Amerikas Savienotās Valstis)

Vācijas Centrālā banka

Eiropas Komisijas Nodarbinātības, sociālo lietu un vienādu iespēju ģenerāldirektorāta Nodarbinātības analīzes nodaļa

Telavivas Universitāte (Izraēla)

Pasaules Banka

Prinstonas Universitātes Vudrova Vilsona Valsts un starptautisko lietu augstskolas Veselības un labklājības centrs (CHW), Ņūdžersija, Amerikas Savienotās Valstis

Čikāgas Universitāte (UofC), Ilinoisa, Amerikas Savienotās Valstis

Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācija (ESAO)

Ģimenes un darbaspēka statistikas izpētes nodaļa, Otava, Ontario, Kanāda

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāta Krāpšanas apkarošanas nodaļas Ekonometrijas un statistikas atbalsta grupa (ESAF)

Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra ģenerāldirektorāta Eiropas pētniecības telpas atbalsta nodaļa (SERA)

Jorkas Universitātes Atkinsona fakultātes Humanitāro un profesionālo studiju programmas Sociālo zinātņu augstskolas Kanādas pētniecības katedra, Ontario, Kanāda

Čikāgas Ilinoisas Universitāte (UIC), Čikāga, Amerikas Savienotās Valstis

Kalifornijas Universitātes Rady vadības augstskola, San Diego, Amerikas Savienotās Valstis

Pētniecības, pētījumu un statistikas direktorāts (Direction de l'Animation de la Recherche, des Études et des Statistiques – DARES) Darba, darba attiecību un solidaritātes ministrijā, Parīze, Francija

Ņujorkas štata universitātes Pētniecības fonds (RESUNY), Albanī, Amerikas Savienotās Valstis

Somijas Pensiju centrs (Eläketurvakeskus – ETK), Somija”

---

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/14 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/14

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 4. aprīlis),

ar ko Padomes Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos nosaka, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1217)

(Autentisks ir tikai teksts bulgāru, čehu, itāļu, poļu, rumāņu, slovēņu, slovāku, ungāru un vācu valodā)

(2008/292/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 2007. gada 18. septembra Regulu (EK) Nr. 1100/2007, ar ko nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu atjaunošanai (1), un jo īpaši tās 1. panta 2. punktu,

pēc apspriešanās ar Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteju,

tā kā:

| (1) | Ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007 nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu aizsardzībai un ilgtspējīgai izmantošanai Kopienas ūdeņos, piekrastes lagūnās, estuāros, upēs un savstarpēji saistītos dalībvalstu iekšzemes ūdeņos. |
| --- | --- |

(1)

Ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007 nosaka pasākumus Eiropas zušu krājumu aizsardzībai un ilgtspējīgai izmantošanai Kopienas ūdeņos, piekrastes lagūnās, estuāros, upēs un savstarpēji saistītos dalībvalstu iekšzemes ūdeņos.

| (2) | Dalībvalstis noskaidro un nosaka konkrētos to teritorijā esošos upju baseinus, kuri ir dabīgi Eiropas zušu biotopi. Katram zušu upju baseinam dalībvalstis izstrādā zušu krājumu pārvaldības plānu. |
| --- | --- |

(2)

Dalībvalstis noskaidro un nosaka konkrētos to teritorijā esošos upju baseinus, kuri ir dabīgi Eiropas zušu biotopi. Katram zušu upju baseinam dalībvalstis izstrādā zušu krājumu pārvaldības plānu.

| (3) | Tā kā Eiropas zušu skaits Melnajā jūrā un ar to saistītās upju sistēmās nav liels, nav skaidrs, vai šie ūdeņi ir vai nav dabīgi Eiropas zušu biotopi. |
| --- | --- |

(3)

Tā kā Eiropas zušu skaits Melnajā jūrā un ar to saistītās upju sistēmās nav liels, nav skaidrs, vai šie ūdeņi ir vai nav dabīgi Eiropas zušu biotopi.

| (4) | Tāpēc ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007 Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumu par to, vai Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas ir dabīgi Eiropas zušu biotopi, kuros būtu jāīsteno atjaunošanas pasākumi. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc ar Regulu (EK) Nr. 1100/2007 Komisija ir pilnvarota pieņemt lēmumu par to, vai Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas ir dabīgi Eiropas zušu biotopi, kuros būtu jāīsteno atjaunošanas pasākumi.

| (5) | Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja norādīja Komisijai, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas ir Eiropas zušu populācijas izplatības galējā robeža un pirms pavairošanas zušu dabīga sastopamība šajos ūdeņos bija sporādiska. Pirms pavairošanas Eiropas zušu koncentrācija šajos ūdeņos bija pārlieku zema, lai kādā no zušu dzīves cikla posmiem tos zvejotu. |
| --- | --- |

(5)

Zivsaimniecības zinātnes, tehnikas un ekonomikas komiteja norādīja Komisijai, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas ir Eiropas zušu populācijas izplatības galējā robeža un pirms pavairošanas zušu dabīga sastopamība šajos ūdeņos bija sporādiska. Pirms pavairošanas Eiropas zušu koncentrācija šajos ūdeņos bija pārlieku zema, lai kādā no zušu dzīves cikla posmiem tos zvejotu.

| (6) | Maz ticams, ka nozīmīgs skaits no tiem zušiem, kas pavairoti ar Melno jūru saistītajās upēs, varētu sasniegt briedumu un sekmīgi veikt nārsta migrēšanu uz Sargasu jūru. Turklāt maz ticams, ka nozīmīgs skaits zušu mazuļu varētu veidot krājuma papildinājumu ar Melno jūru saistītajās upēs, sasniegt briedumu un aizceļot līdz nārsta vietām. |
| --- | --- |

(6)

Maz ticams, ka nozīmīgs skaits no tiem zušiem, kas pavairoti ar Melno jūru saistītajās upēs, varētu sasniegt briedumu un sekmīgi veikt nārsta migrēšanu uz Sargasu jūru. Turklāt maz ticams, ka nozīmīgs skaits zušu mazuļu varētu veidot krājuma papildinājumu ar Melno jūru saistītajās upēs, sasniegt briedumu un aizceļot līdz nārsta vietām.

| (7) | Iespējamais labums Eiropas zuša krājumiem pēc atjaunošanas pasākumiem Melnajā jūrā un ar to saistītajās upju sistēmās būtu maznozīmīgs un tāpēc pārāk neliels salīdzinājumā ar administratīvo un finansiālo slogu, kas gultos uz attiecīgajām dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(7)

Iespējamais labums Eiropas zuša krājumiem pēc atjaunošanas pasākumiem Melnajā jūrā un ar to saistītajās upju sistēmās būtu maznozīmīgs un tāpēc pārāk neliels salīdzinājumā ar administratīvo un finansiālo slogu, kas gultos uz attiecīgajām dalībvalstīm.

| (8) | Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos jānosaka, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi. |
| --- | --- |

(8)

Tādēļ Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos jānosaka, ka Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi.

| (9) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Zvejniecības un akvakultūras komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Regulas (EK) Nr. 1100/2007 piemērošanas nolūkos Melnā jūra un ar to saistītās upju sistēmas nav dabīgi Eiropas zušu biotopi.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Bulgārijas Republikai, Čehijas Republikai, Vācijas Federatīvajai Republikai, Itālijas Republikai, Ungārijas Republikai, Austrijas Republikai, Polijas Republikai, Rumānijai, Slovēnijas Republikai un Slovākijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas loceklis

Joe BORG

---

(1)  OV L 248, 22.9.2007., 17. lpp.

1

---

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/16 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/16

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 4. aprīlis),

ar kuru groza Lēmumu 2006/784/EK, ar ko apstiprina metodes cūku liemeņu klasificēšanai Francijā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1235)

(Autentisks ir tikai teksts franču valodā)

(2008/293/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Padomes 1984. gada 13. novembra Regulu (EEK) Nr. 3220/84, ar ko nosaka Kopienas mērogu cūku liemeņu klasificēšanai (1), un jo īpaši tās 5. panta 2. punktu,

tā kā:

| (1) | Ar Komisijas Lēmumu 2006/784/EK (2) cūku liemeņu klasificēšanai Francijā ir atļautas piecas metodes (“Capteur Gras/Maigre – Sydel”(CGM),“CSB Ultra-Meater”, “manuālā metode”(ZP), “Autofom”, “UltraFom 300”). |
| --- | --- |

(1)

Ar Komisijas Lēmumu 2006/784/EK (2) cūku liemeņu klasificēšanai Francijā ir atļautas piecas metodes (“Capteur Gras/Maigre – Sydel”(CGM),“CSB Ultra-Meater”, “manuālā metode”(ZP), “Autofom”, “UltraFom 300”).

| (2) | Francija ir lūgusi Komisiju apstiprināt divas jaunas cūku liemeņu klasificēšanas metodes un ar protokola 2. daļu informējusi Komisiju par sadalīšanas izmēģinājuma rezultātiem, kā paredzēts 3. panta 3. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (3). |
| --- | --- |

(2)

Francija ir lūgusi Komisiju apstiprināt divas jaunas cūku liemeņu klasificēšanas metodes un ar protokola 2. daļu informējusi Komisiju par sadalīšanas izmēģinājuma rezultātiem, kā paredzēts 3. panta 3. punktā Komisijas 1985. gada 24. oktobra Regulā (EEK) Nr. 2967/85, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus par Kopienas mēroga piemērošanu cūku liemeņu klasificēšanai (3).

| (3) | Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai atļautu šīs klasificēšanas metodes. |
| --- | --- |

(3)

Šā pieprasījuma pārbaudē konstatēja, ka ir izpildīti nosacījumi, lai atļautu šīs klasificēšanas metodes.

| (4) | Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/784/EK. |
| --- | --- |

(4)

Tāpēc attiecīgi jāgroza Lēmums 2006/784/EK.

| (5) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(5)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Cūkgaļas pārvaldības komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Lēmumu 2006/784/EK groza šādi.

| 1) | Ar šādu f) punktu un g) punktu papildina 1. panta pirmo daļu:






  “f) | CSB Image-Meater aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā; |
| --- | --- | --- |

1)

Ar šādu f) punktu un g) punktu papildina 1. panta pirmo daļu:

“f)

CSB Image-Meater aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 6. daļā;

| g) | VCS 2000 aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 7. daļā.” |
| --- | --- |

g)

VCS 2000 aparātu un ar to saistītās novērtējuma metodes, kuru sīks apraksts sniegts pielikuma 7. daļā.”

| 2) | Pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu. |
| --- | --- |

2)

Pielikumu groza saskaņā ar šā lēmuma pielikumu.

2. pants

Šis lēmums ir adresēts Francijas Republikai.

Briselē, 2008. gada 4. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Mariann FISCHER BOEL

---

(1)  OV L 301, 20.11.1984., 1. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 3513/93 (OV L 320, 22.12.1993., 5. lpp.).

1

(2)  OV L 318, 17.11.2006., 27. lpp. Lēmumā grozījumi izdarīti ar Lēmumu 2007/510/EK (OV L 187, 19.7.2007., 47. lpp.).

2

(3)  OV L 285, 25.10.1985., 39. lpp. Regulā jaunākie grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1197/2006 (OV L 217, 8.8.2006., 6. lpp.).

3

---

PIELIKUMS

Lēmuma 2006/784/EK pielikumam pievieno šādu 6. un 7. daļu.

“6.   DAĻA

CSB Image-Meater

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “CSB Image-Meater”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “CSB Image-Meater”.

| 2. | CSB Image-Meater veido videokamera, ar attēlu analīzes karti aprīkots personālais dators, ekrāns, printeris, vadības mehānisms, vērtēšanas mehānisms un saskarnes. Visus 11 Image-Meater mainīgos lielumus mēra pie sadales līnijas: izmērītās vērtības centrālais bloks pārrēķina aplēsē par liesās gaļas procentuālo saturu. |
| --- | --- |

2.

CSB Image-Meater veido videokamera, ar attēlu analīzes karti aprīkots personālais dators, ekrāns, printeris, vadības mehānisms, vērtēšanas mehānisms un saskarnes. Visus 11 Image-Meater mainīgos lielumus mēra pie sadales līnijas: izmērītās vērtības centrālais bloks pārrēķina aplēsē par liesās gaļas procentuālo saturu.

| 3. | Liemeņu liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:






  Ŷ = | 64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV |
| --- | --- | --- |

3.

Liemeņu liesās gaļas saturu aprēķina pēc šādas formulas:

Ŷ =

64,40 – 0,129 G – 0,187 MG – 0,068 VaG + 0,003 VbG – 0,368 EG + 0,036 V + 0,032 MV – 0,024 VaV + 0,034 VbV – 0,024 VcV + 0,022 VdV

kur:

| Ŷ | = | aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs; |
| --- | --- | --- |
| G | = | tauku biezums (pēc ZP metodes): minimālais tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) virs vidējā gūžas muskuļa (milimetros); |
| MG | = | vidējais tauku slāņa biezums virs vidējā gūžas muskuļa (milimetros); |
| VaG | = | vidējais tauku kārtas biezums virs jostas skriemeļa “a” (milimetros); |
| VbG | = | vidējais tauku slāņa biezums virs jostas skriemeļa “b” (milimetros); |
| EG | = | zemādas tauku ārējā slāņa vidējais biezums virs jostas skriemeļiem “a” līdz “d” (milimetros); |
| V | = | muskuļu slāņa biezums (pēc ZP metodes): minimālais muskuļu slāņa biezums starp vidējā gūžas muskuļa pakaļējo ekstremitāti un muguras smadzeņu kanāla dorsālo daļu (milimetros); |
| MV | = | jostas muskuļa un vidējā gūžas muskuļa slāņa biezums (milimetros); |
| VaV | = | vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “a” (milimetros); |
| VbV | = | vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “b” (milimetros); |
| VcV | = | vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “c” (milimetros); |
| VdV | = | vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “d” (milimetros); |

Ŷ

=

aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs;

G

=

tauku biezums (pēc ZP metodes): minimālais tauku slāņa biezums (ieskaitot ādu) virs vidējā gūžas muskuļa (milimetros);

MG

=

vidējais tauku slāņa biezums virs vidējā gūžas muskuļa (milimetros);

VaG

=

vidējais tauku kārtas biezums virs jostas skriemeļa “a” (milimetros);

VbG

=

vidējais tauku slāņa biezums virs jostas skriemeļa “b” (milimetros);

EG

=

zemādas tauku ārējā slāņa vidējais biezums virs jostas skriemeļiem “a” līdz “d” (milimetros);

V

=

muskuļu slāņa biezums (pēc ZP metodes): minimālais muskuļu slāņa biezums starp vidējā gūžas muskuļa pakaļējo ekstremitāti un muguras smadzeņu kanāla dorsālo daļu (milimetros);

MV

=

jostas muskuļa un vidējā gūžas muskuļa slāņa biezums (milimetros);

VaV

=

vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “a” (milimetros);

VbV

=

vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “b” (milimetros);

VcV

=

vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “c” (milimetros);

VdV

=

vidējais muskuļu slāņa biezums virs jostas skriemeļa “d” (milimetros);

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 45 līdz 125 kilogramiem.

7.   DAĻA

VCS 2000

| 1. | Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “VCS 2000”. |
| --- | --- |

1.

Cūku liemeņu klasificēšanu veic ar aparātu, kura nosaukums ir “VCS 2000”.

| 2. | VCS 2000 darbības pamatā ir digitālu videoattēlu analīze. Aparāta galvenās daļas ir trīs kameras, lampas, attēla analīzes dators, serverdators un pozicionēšanas ierīces. Pirmajā pozīcijā viena kamera uzņem šķiņķa ārpuses attēlu. Otrajā pozīcijā divas kameras uzņem attēlus pie sadales līnijas. No šiem attēliem iegūst 40 mainīgos lielumus, kas galvenokārt izsaka biezumu, platumu, garumu un laukumu. Izmērītās vērtības centrālais bloks pārrēķina aplēsē par liesās gaļas procentuālo saturu. |
| --- | --- |

2.

VCS 2000 darbības pamatā ir digitālu videoattēlu analīze. Aparāta galvenās daļas ir trīs kameras, lampas, attēla analīzes dators, serverdators un pozicionēšanas ierīces. Pirmajā pozīcijā viena kamera uzņem šķiņķa ārpuses attēlu. Otrajā pozīcijā divas kameras uzņem attēlus pie sadales līnijas. No šiem attēliem iegūst 40 mainīgos lielumus, kas galvenokārt izsaka biezumu, platumu, garumu un laukumu. Izmērītās vērtības centrālais bloks pārrēķina aplēsē par liesās gaļas procentuālo saturu.

| 3. | Cūku liemeņu liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 40 mainīgajiem lielumiem pēc šādas formulas:






  Ŷ = | 122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40 |
| --- | --- | --- |

3.

Cūku liemeņu liesās gaļas saturu aprēķina, pamatojoties uz 40 mainīgajiem lielumiem pēc šādas formulas:

Ŷ =

122,458 + 0,05805 * X1 + 0,01449 * X2 – 0,02996 * X3 – 0,001585 * X4 – 39,297 * X5 – 47,553 * X6 + 38,877 * X7 – 0,1013 * X8 + 0,00004308 * X9 – 817,242 * X10 + 10,135 * X11 + 15,277 * X12 – 25,777 * X13 – 90,738 * X14 + 0,0005792 * X15 + 2,743 * X16 – 0,06866 * X17 + 3,511 * X18 – 0,1681 * X19 – 0,007867 * X20 – 0,1082 * X21 – 0,01290 * X22 + 0,02957 * X23 + 0,03856 * X24 – 0,003353 * X25 – 0,03378 * X26 – 0,01661 * X27 + 2,368 * X28 – 0,3133 * X29 – 0,01386 * X30 – 0,02100 * X31 – 0,01908 * X32 – 0,02442 * X33 + 0,06009 * X34 – 0,007792 * X35 – 2,598 * X36 – 7,632 * X37 – 0,004848 * X38 – 0,9099 * X39 – 20,514 * X40

kur:

Ŷ = aprēķinātais liemeņa liesās gaļas procentuālais saturs;

X1, X2, ... X40 ir mainīgie lielumi, kurus nosaka VCS 2000.

Mainīgo lielumu un statistikas metodes apraksts ir iekļauts II daļā Francijas iesniegtajā protokolā, kas nosūtīts Komisijai saskaņā ar Regulas (EEK) Nr. 2967/85 3. panta 3. punktu.

Šo formulu piemēro liemeņiem, kuru svars ir no 45 līdz 125 kilogramiem.”

---

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/19 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/19

---

KOMISIJAS LĒMUMS

(2008. gada 7. aprīlis)

par harmonizētiem frekvenču spektra izmantošanas nosacījumiem mobilo sakaru pakalpojumu darbībai gaisakuģos (MCA pakalpojumiem) Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1256)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/294/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Lēmumu Nr. 676/2002/EK par normatīvo bāzi radiofrekvenču spektra politikai Eiropas Kopienā (radiofrekvenču spektra lēmums) (1) un jo īpaši tā 4. panta 3. punktu,

tā kā:

| (1) | i2010 – Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars (2) – sekmē atvērtu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā un akcentē informācijas un sakaru tehnoloģijas kā iekļautības un dzīves kvalitātes virzītājspēku. Papildu saziņas līdzekļu izstrāde varētu labvēlīgi iespaidot darba ražīgumu un mobilās telefonijas tirgus izaugsmi. |
| --- | --- |

(1)

i2010 – Eiropas informācijas sabiedrības stratēģiskais satvars (2) – sekmē atvērtu un konkurētspējīgu digitālo ekonomiku Eiropas Savienībā un akcentē informācijas un sakaru tehnoloģijas kā iekļautības un dzīves kvalitātes virzītājspēku. Papildu saziņas līdzekļu izstrāde varētu labvēlīgi iespaidot darba ražīgumu un mobilās telefonijas tirgus izaugsmi.

| (2) | Pieslēguma lietotnēm gaisakuģos ir nozīme visas Eiropas mērogā, jo tās galvenokārt izmantos pārrobežu lidojumos Kopienā un ārpus tās. Koordinēta pieeja gaisakuģos nodrošinātu mobilo sakaru pakalpojumu (MCA pakalpojumu) regulējumam veicinās vienotā tirgus mērķu sasniegšanu. |
| --- | --- |

(2)

Pieslēguma lietotnēm gaisakuģos ir nozīme visas Eiropas mērogā, jo tās galvenokārt izmantos pārrobežu lidojumos Kopienā un ārpus tās. Koordinēta pieeja gaisakuģos nodrošinātu mobilo sakaru pakalpojumu (MCA pakalpojumu) regulējumam veicinās vienotā tirgus mērķu sasniegšanu.

| (3) | Radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumu harmonizācija visā Kopienā atvieglinās MCA pakalpojumu savlaicīgu izveidi un ieviešanu Kopienā. |
| --- | --- |

(3)

Radiofrekvenču spektra izmantošanas noteikumu harmonizācija visā Kopienā atvieglinās MCA pakalpojumu savlaicīgu izveidi un ieviešanu Kopienā.

| (4) | MCA pakalpojumu komerciāla darbība patlaban tiek apsvērta tikai GSM sistēmām, kas darbojas 1 710–1 785 MHz frekvenču joslā augšupsaitei (raidīšana no galiekārtas un uztveršana bāzes stacijā) un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslā lejupsaitei (raidīšana no bāzes stacijas un uztveršana ar galiekārtu), saskaņā ar ETSI standartiem EN 301 502 un EN 301 511. Taču nākotnē to var attiecināt arī uz citām zemes publisko mobilo sakaru sistēmām, kas darbojas pēc citiem standartiem un citās frekvenču joslās. |
| --- | --- |

(4)

MCA pakalpojumu komerciāla darbība patlaban tiek apsvērta tikai GSM sistēmām, kas darbojas 1 710–1 785 MHz frekvenču joslā augšupsaitei (raidīšana no galiekārtas un uztveršana bāzes stacijā) un 1 805–1 880 MHz frekvenču joslā lejupsaitei (raidīšana no bāzes stacijas un uztveršana ar galiekārtu), saskaņā ar ETSI standartiem EN 301 502 un EN 301 511. Taču nākotnē to var attiecināt arī uz citām zemes publisko mobilo sakaru sistēmām, kas darbojas pēc citiem standartiem un citās frekvenču joslās.

| (5) | Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Komisija ir pilnvarojusi (3) Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (turpmāk – “CEPT”) uzsākt vajadzīgās darbības specifisku jautājumu izvērtēšanai saistībā ar tehnisko savietojamību starp gaisakuģu GSM 1800 sistēmām un vairākiem radiosakaru dienestiem, kas varētu tikt ietekmēti. Šā lēmuma pamatā ir atbilstīgi EK pilnvarojumam CEPT veiktā tehniskā izpēte, kas izklāstīta CEPT ziņojumā 016 (4). |
| --- | --- |

(5)

Atbilstīgi Lēmuma Nr. 676/2002/EK 4. panta 2. punktam Komisija ir pilnvarojusi (3) Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferenci (turpmāk – “CEPT”) uzsākt vajadzīgās darbības specifisku jautājumu izvērtēšanai saistībā ar tehnisko savietojamību starp gaisakuģu GSM 1800 sistēmām un vairākiem radiosakaru dienestiem, kas varētu tikt ietekmēti. Šā lēmuma pamatā ir atbilstīgi EK pilnvarojumam CEPT veiktā tehniskā izpēte, kas izklāstīta CEPT ziņojumā 016 (4).

| (6) | CEPT ziņojumā izskatītā MCA sistēma sastāv no tīkla vadības bloka (NCU) un gaisakuģa bāzes raiduztvērēja stacijas (gaisakuģa BTS). Sistēma projektēta tā, lai nodrošinātu, ka uz zemes izvietotas mobilās sistēmas raidītie signāli nav uztverami gaisakuģa salonā un ka lietotāju galiekārtas gaisakuģī raida tikai minimālā līmenī. NCU un gaisakuģa BTS tehniskie parametri tika iegūti no teorētiskiem modeļiem. |
| --- | --- |

(6)

CEPT ziņojumā izskatītā MCA sistēma sastāv no tīkla vadības bloka (NCU) un gaisakuģa bāzes raiduztvērēja stacijas (gaisakuģa BTS). Sistēma projektēta tā, lai nodrošinātu, ka uz zemes izvietotas mobilās sistēmas raidītie signāli nav uztverami gaisakuģa salonā un ka lietotāju galiekārtas gaisakuģī raida tikai minimālā līmenī. NCU un gaisakuģa BTS tehniskie parametri tika iegūti no teorētiskiem modeļiem.

| (7) | Frekvenču spektra izmantošana zemes mobilo elektronisko sakaru tīkliem neietilpst šā lēmuma darbības jomā. To cita starpā izskatīs Komisijas Lēmumā par 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju zemes sistēmām, kas spēj sniegt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus. |
| --- | --- |

(7)

Frekvenču spektra izmantošana zemes mobilo elektronisko sakaru tīkliem neietilpst šā lēmuma darbības jomā. To cita starpā izskatīs Komisijas Lēmumā par 900 MHz un 1 800 MHz frekvenču joslu harmonizāciju zemes sistēmām, kas spēj sniegt Eiropas mēroga elektronisko sakaru pakalpojumus.

| (8) | Šā lēmuma darbības jomā neietilpst arī MCA pakalpojumu atļaušanas noteikumi un nosacījumi. MCA pakalpojumu valsts atļauju piešķiršanas nosacījumu koordinācija izskatīta Komisijas Ieteikumā 2008/295/EK (5) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīvai) (6). |
| --- | --- |

(8)

Šā lēmuma darbības jomā neietilpst arī MCA pakalpojumu atļaušanas noteikumi un nosacījumi. MCA pakalpojumu valsts atļauju piešķiršanas nosacījumu koordinācija izskatīta Komisijas Ieteikumā 2008/295/EK (5) atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvai 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīvai) (6).

| (9) | Šajā lēmumā aplūkoto MCA pakalpojumu iekārtas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvas 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (7) darbības jomā. Pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 1999/5/EK pamatprasībām attiecībā uz iekārtām, ko izmanto MCA pakalpojumiem Eiropas Savienībā, var pierādīt ar atbilstību ETSI harmonizētajam standartam EN 302 480 vai ar pārējām Direktīvā 1999/5/EK noteiktajām atbilstības novērtēšanas procedūrām. |
| --- | --- |

(9)

Šajā lēmumā aplūkoto MCA pakalpojumu iekārtas ietilpst Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvas 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (7) darbības jomā. Pieņēmumu par atbilstību Direktīvas 1999/5/EK pamatprasībām attiecībā uz iekārtām, ko izmanto MCA pakalpojumiem Eiropas Savienībā, var pierādīt ar atbilstību ETSI harmonizētajam standartam EN 302 480 vai ar pārējām Direktīvā 1999/5/EK noteiktajām atbilstības novērtēšanas procedūrām.

| (10) | Jautājumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes drošību, ir sevišķi svarīgi, un šā lēmuma noteikumi nedrīkst būt pretrunā maksimālas lidojumu drošības saglabāšanas nosacījumiem. |
| --- | --- |

(10)

Jautājumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes drošību, ir sevišķi svarīgi, un šā lēmuma noteikumi nedrīkst būt pretrunā maksimālas lidojumu drošības saglabāšanas nosacījumiem.

| (11) | MCA pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar nosacījumu, ka tie atbilst lidojumu drošības prasībām, un šo atbilstību nodrošina ar piemērotu lidojumderīguma sertifikāciju un citiem attiecīgiem aeronavigācijas noteikumiem, kā arī tiem jāatbilst elektronisko sakaru prasībām. Visā Kopienā derīgus lidojumderīguma sertifikātus piešķir Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) atbilstīgi Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulai (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisakuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (8). |
| --- | --- |

(11)

MCA pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar nosacījumu, ka tie atbilst lidojumu drošības prasībām, un šo atbilstību nodrošina ar piemērotu lidojumderīguma sertifikāciju un citiem attiecīgiem aeronavigācijas noteikumiem, kā arī tiem jāatbilst elektronisko sakaru prasībām. Visā Kopienā derīgus lidojumderīguma sertifikātus piešķir Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) atbilstīgi Komisijas 2003. gada 24. septembra Regulai (EK) Nr. 1702/2003, ar ko paredz īstenošanas noteikumus par sertifikāciju attiecībā uz gaisakuģu un ar tiem saistīto ražojumu, daļu un ierīču lidojumderīgumu un atbilstību vides aizsardzības prasībām, kā arī projektēšanas un ražošanas organizāciju sertifikāciju (8).

| (12) | Šajā lēmumā netiek aplūkoti frekvenču spektra jautājumi, kas attiecas uz sakariem starp gaisakuģi, satelītsakaru staciju izplatījumā un zemi, kuri arī vajadzīgi MCA pakalpojumu sniegšanai. |
| --- | --- |

(12)

Šajā lēmumā netiek aplūkoti frekvenču spektra jautājumi, kas attiecas uz sakariem starp gaisakuģi, satelītsakaru staciju izplatījumā un zemi, kuri arī vajadzīgi MCA pakalpojumu sniegšanai.

| (13) | Lai nodrošinātu, ka šajā lēmumā izklāstītie nosacījumi joprojām ir lietderīgi, un ņemot vērā straujās pārmaiņas radiofrekvenču spektra vidē, valstu iestādēm pēc iespējas būtu jāuzrauga radiofrekvenču spektra izmantošana MCA pakalpojumu iekārtām nolūkā pastāvīgi aktīvi pārskatīt šo lēmumu. Pārskatīšanā jāņem vērā tehnoloģiju attīstība un jāpārbauda, vai sākotnējie pieņēmumi par MCA pakalpojumu darbību joprojām atbilst īstenībai. |
| --- | --- |

(13)

Lai nodrošinātu, ka šajā lēmumā izklāstītie nosacījumi joprojām ir lietderīgi, un ņemot vērā straujās pārmaiņas radiofrekvenču spektra vidē, valstu iestādēm pēc iespējas būtu jāuzrauga radiofrekvenču spektra izmantošana MCA pakalpojumu iekārtām nolūkā pastāvīgi aktīvi pārskatīt šo lēmumu. Pārskatīšanā jāņem vērā tehnoloģiju attīstība un jāpārbauda, vai sākotnējie pieņēmumi par MCA pakalpojumu darbību joprojām atbilst īstenībai.

| (14) | Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(14)

Šajā lēmumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Radiofrekvenču spektra komitejas atzinumu,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Šā lēmuma mērķis ir harmonizēt frekvenču spektra pieejamības un efektīvas izmantošanas tehniskos nosacījumus mobilo sakaru pakalpojumu darbībai gaisakuģos Kopienā.

Šo lēmums piemēro, neskarot citus attiecīgos Kopienas noteikumus, jo īpaši Regulu (EK) Nr. 1702/2003 un Ieteikumu 2008/295/EK.

2. pants

Šajā lēmumā:

| 1) | “mobilo sakaru pakalpojumi gaisakuģos (MCA pakalpojumi)” ir Direktīvas 2002/21/EK 2. panta c) apakšpunktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai aviosabiedrību pasažieriem dotu iespēju lidojuma laikā izmantot publisko sakaru tīklus, neveidojot tiešu savienojumu ar zemes mobilajiem tīkliem; |
| --- | --- |

1)

“mobilo sakaru pakalpojumi gaisakuģos (MCA pakalpojumi)” ir Direktīvas 2002/21/EK 2. panta c) apakšpunktā definētie elektronisko sakaru pakalpojumi, ko sniedz uzņēmums, lai aviosabiedrību pasažieriem dotu iespēju lidojuma laikā izmantot publisko sakaru tīklus, neveidojot tiešu savienojumu ar zemes mobilajiem tīkliem;

| 2) | “uz beztraucējumu un bezaizsardzības pamata” nozīmē to, ka nedrīkst radīt kaitīgus traucējumus jebkuram radiosakaru dienestam un nedrīkst pieprasīt šo iekārtu aizsardzību no kaitīgiem traucējumiem, ko rada radiosakaru dienesti; |
| --- | --- |

2)

“uz beztraucējumu un bezaizsardzības pamata” nozīmē to, ka nedrīkst radīt kaitīgus traucējumus jebkuram radiosakaru dienestam un nedrīkst pieprasīt šo iekārtu aizsardzību no kaitīgiem traucējumiem, ko rada radiosakaru dienesti;

| 3) | “gaisakuģa bāzes raiduztvērēja stacija (gaisakuģa BTS)” ir viena vai vairākas mobilo sakaru stacijas, kas atrodas gaisakuģī un darbojas pielikuma 1. tabulā dotajās frekvenču joslās un sistēmās; |
| --- | --- |

3)

“gaisakuģa bāzes raiduztvērēja stacija (gaisakuģa BTS)” ir viena vai vairākas mobilo sakaru stacijas, kas atrodas gaisakuģī un darbojas pielikuma 1. tabulā dotajās frekvenču joslās un sistēmās;

| 4) | “tīkla vadības bloks (NCU)” ir iekārta, kas uzstādāma gaisakuģī un kas, paaugstinot trokšņu minimālo līmeni salonā mobilo sakaru uztveršanas frekvenču joslās, nodrošina, ka salonā nav uztverami pielikuma 2. tabulā minēto uz zemes izvietoto mobilo elektronisko sakaru sistēmu raidītie signāli. |
| --- | --- |

4)

“tīkla vadības bloks (NCU)” ir iekārta, kas uzstādāma gaisakuģī un kas, paaugstinot trokšņu minimālo līmeni salonā mobilo sakaru uztveršanas frekvenču joslās, nodrošina, ka salonā nav uztverami pielikuma 2. tabulā minēto uz zemes izvietoto mobilo elektronisko sakaru sistēmu raidītie signāli.

3. pants

Tiklīdz iespējams un ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā lēmuma stāšanās spēkā dalībvalstis pielikuma 1. tabulā minētās frekvenču joslas dara pieejamas MCA pakalpojumiem uz beztraucējumu un bezaizsardzības pamata, ja šie pakalpojumi atbilst pielikumā izklāstītajiem nosacījumiem.

4. pants

Dalībvalstis nosaka minimālo augstumu virs zemes raidīšanai no ekspluatācijā esošas MCA sistēmas saskaņā ar pielikuma 3. iedaļu.

Dalībvalstis var noteikt lielāku minimālo augstumu MCA ekspluatācijai, ja tas pamatojams ar valsts topogrāfiskajiem un zemes tīklu izvietojuma apstākļiem. Šo informāciju kopā ar attiecīgu pamatojumu paziņo Komisijai četru mēnešu laikā pēc šā lēmuma pieņemšanas un publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

5. pants

Dalībvalstis pastāvīgi uzrauga frekvenču spektra izmantošanu MCA pakalpojumiem, it sevišķi attiecībā uz faktiskiem vai iespējamiem kaitīgiem traucējumiem un uz visu 3. pantā minēto nosacījumu nepārtrauktu atbilstību, un par konstatēto ziņo Komisijai, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo lēmumu savlaicīgi pārskatīt.

6. pants

Šis lēmums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 1. lpp.

1

(2)  COM(2005) 229, galīgā redakcija, 1.6.2005.

2

(3)  Pilnvarojums CEPT par mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos, 12.10.2006.

3

CEPT

(4)  CEPT ziņojums Eiropas Komisijai par EK pilnvarojuma par mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA) izpildi, 30.3.2007.

4

CEPT

MCA

(5)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 24. lpp.

5

Oficiālā Vēstneša

(6)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.).

6

(7)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

7

(8)  OV L 243, 27.9.2003., 6. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 287/2008 (OV L 87, 29.3.2008., 3. lpp.).

8

---

PIELIKUMS

1.   MCA PAKALPOJUMOS ATĻAUTĀS FREKVENČU JOSLAS UN SISTĒMAS

1.   tabula

| Veids | Frekvences | Sistēma |
| --- | --- | --- |
| GSM 1800 | 1 710–1 785 MHz un 1 805–1 880 MHz (“1 800 MHz frekvenču josla”) | Atbilstīga ETSI publicētajiem GSM standartiem, jo īpaši EN 301 502, EN 301 511 un EN 302 480 vai līdzvērtīgām specifikācijām |

Veids

Frekvences

Sistēma

GSM 1800

1 710–1 785 MHz un 1 805–1 880 MHz (“1 800 MHz frekvenču josla”)

Atbilstīga ETSI publicētajiem GSM standartiem, jo īpaši EN 301 502, EN 301 511 un EN 302 480 vai līdzvērtīgām specifikācijām

2.   MOBILO GALIEKĀRTU UN ZEMES TĪKLU SAVIENOJUMA NOVĒRŠANA

Laikā, kad gaisakuģī ir atļauta MCA pakalpojumu darbība, ir jānovērš mobilo galiekārtu, kas uztver 2. tabulā minētajās frekvenču joslās, mēģinājumi reģistrēties mobilajos tīklos uz zemes.

2.   tabula

| Frekvenču josla
  (MHz) | Sistēmas uz zemes |
| --- | --- |
| 460–470 | CDMA2000, FLASH OFDM |
| 921–960 | GSM, WCDMA |
| 1 805–1 880 | GSM, WCDMA |
| 2 110–2 170 | WCDMA |

Frekvenču josla

(MHz)

Sistēmas uz zemes

460–470

CDMA2000, FLASH OFDM

921–960

GSM, WCDMA

1 805–1 880

GSM, WCDMA

2 110–2 170

WCDMA

3.   TEHNISKIE PARAMETRI

3.1.   GSM 1800 MCA sistēmas

a)   Ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.) no NCU/gaisakuģa BTS ārpus gaisakuģa

Kopējā e.i.r.p. no NCU/gaisakuģa BTS ārpus gaisakuģa nedrīkst pārsniegt:

3.   tabula

| Augstums virs zemes
  (m) | Maksimālais e.i.r.p. blīvums no NCU/gaisakuģa BTS ārpus gaisakuģa |
| --- | --- |
| 460–470 MHz | 921–960 MHz | 1 805–1 880 MHz | 2 110–2 170 MHz |
| dBm/1,25 MHz | dBm/200 kHz | dBm/200 kHz | dBm/3,84 MHz |
| 3 000 | –17,0 | –19,0 | –13,0 | 1,0 |
| 4 000 | –14,5 | –16,5 | –10,5 | 3,5 |
| 5 000 | –12,6 | –14,5 | –8,5 | 5,4 |
| 6 000 | –11,0 | –12,9 | –6,9 | 7,0 |
| 7 000 | –9,6 | –11,6 | –5,6 | 8,3 |
| 8 000 | –8,5 | –10,5 | –4,4 | 9,5 |

Augstums virs zemes

(m)

Maksimālais e.i.r.p. blīvums no NCU/gaisakuģa BTS ārpus gaisakuģa

460–470 MHz

921–960 MHz

1 805–1 880 MHz

2 110–2 170 MHz

dBm/1,25 MHz

dBm/200 kHz

dBm/200 kHz

dBm/3,84 MHz

3 000

–17,0

–19,0

–13,0

1,0

4 000

–14,5

–16,5

–10,5

3,5

5 000

–12,6

–14,5

–8,5

5,4

6 000

–11,0

–12,9

–6,9

7,0

7 000

–9,6

–11,6

–5,6

8,3

8 000

–8,5

–10,5

–4,4

9,5

b)   Ekvivalentā izotropi izstarotā jauda (e.i.r.p.) no gaisakuģī esošas galiekārtas ārpus gaisakuģa

e.i.r.p. no GSM mobilās galiekārtas, kas raida ar jaudu 0 dBm, ārpus gaisakuģa nedrīkst pārsniegt:

4.   tabula

| Augstums virs zemes
  (m) | Maksimālā e.i.r.p. no GSM mobilās galiekārtas ārpus gaisakuģa, dBm/kanāls |
| --- | --- |
| 1 800 MHz |
| 3 000 | –3,3 |
| 4 000 | –1,1 |
| 5 000 | 0,5 |
| 6 000 | 1,8 |
| 7 000 | 2,9 |
| 8 000 | 3,8 |

Augstums virs zemes

(m)

Maksimālā e.i.r.p. no GSM mobilās galiekārtas ārpus gaisakuģa, dBm/kanāls

1 800 MHz

3 000

–3,3

4 000

–1,1

5 000

0,5

6 000

1,8

7 000

2,9

8 000

3,8

c)   Ekspluatācijas prasības

| I. | Minimālajam augstumam virs zemes raidīšanai no ekspluatācijā esošas GSM 1800 MCA sistēmas jābūt 3 000 metru. |
| --- | --- |

I.

Minimālajam augstumam virs zemes raidīšanai no ekspluatācijā esošas GSM 1800 MCA sistēmas jābūt 3 000 metru.

| II. | Kad darbojas gaisakuģa BTS, ar tās palīdzību visu GSM mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda ir jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 0 dBm visos sakaru posmos, ieskaitot sākotnējo piekļuvi. |
| --- | --- |

II.

Kad darbojas gaisakuģa BTS, ar tās palīdzību visu GSM mobilo galiekārtu, kas raida 1 800 MHz frekvenču joslā, raidīšanas jauda ir jāierobežo līdz nominālajai vērtībai 0 dBm visos sakaru posmos, ieskaitot sākotnējo piekļuvi.

---

IETEIKUMI

Komisija

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/24 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/24

---

KOMISIJAS IETEIKUMS

(2008. gada 7. aprīlis)

par atļauju mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA pakalpojumi) Eiropas Kopienā

(izziņots ar dokumenta numuru K(2008) 1257)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/295/EK)

EIROPAS KOPIENU KOMISIJA,

ņemot vērā Eiropas Kopienas dibināšanas līgumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīvu 2002/21/EK par kopējiem reglamentējošiem noteikumiem attiecībā uz elektronisko komunikāciju tīkliem un pakalpojumiem (pamatdirektīva) (1) un jo īpaši tās 19. panta 1. punktu,

tā kā:

| (1) | ES informācijas sabiedrības politikā un iniciatīvā i2010 uzsvērtas priekšrocības, ko dod tūlītēja piekļuve informācijai un saziņas līdzekļiem visās ikdienas dzīves jomās. Koordinēta pieeja gaisakuģos nodrošinātu mobilo sakaru pakalpojumu (MCA pakalpojumu) regulējumam palīdzētu nostiprināt šīs priekšrocības un veicinātu pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus visā Kopienā. |
| --- | --- |

(1)

ES informācijas sabiedrības politikā un iniciatīvā i2010 uzsvērtas priekšrocības, ko dod tūlītēja piekļuve informācijai un saziņas līdzekļiem visās ikdienas dzīves jomās. Koordinēta pieeja gaisakuģos nodrošinātu mobilo sakaru pakalpojumu (MCA pakalpojumu) regulējumam palīdzētu nostiprināt šīs priekšrocības un veicinātu pārrobežu elektronisko sakaru pakalpojumus visā Kopienā.

| (2) | Atļaujot MCA pakalpojumus, dalībvalstīm ir jāievēro pamatdirektīva un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (2). |
| --- | --- |

(2)

Atļaujot MCA pakalpojumus, dalībvalstīm ir jāievēro pamatdirektīva un Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 7. marta Direktīva 2002/20/EK par elektronisko komunikāciju tīklu un pakalpojumu atļaušanu (atļauju izsniegšanas direktīva) (2).

| (3) | Atbilstīgi pamatdirektīvai valsts pārvaldes iestādes dalībvalstīs sekmē iekšējā tirgus attīstību, cita starpā likvidējot palikušos šķēršļus elektronisko sakaru tīklu, ar tiem saistīto iekārtu un pakalpojumu un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Eiropas mērogā un veicinot Eiropas mēroga tīklu izveidi un attīstību un Eiropas mēroga pakalpojumu sadarbspēju, kā arī tiešo savienojamību. |
| --- | --- |

(3)

Atbilstīgi pamatdirektīvai valsts pārvaldes iestādes dalībvalstīs sekmē iekšējā tirgus attīstību, cita starpā likvidējot palikušos šķēršļus elektronisko sakaru tīklu, ar tiem saistīto iekārtu un pakalpojumu un elektronisko sakaru pakalpojumu nodrošināšanai Eiropas mērogā un veicinot Eiropas mēroga tīklu izveidi un attīstību un Eiropas mēroga pakalpojumu sadarbspēju, kā arī tiešo savienojamību.

| (4) | Atbilstīgi atļauju izsniegšanas direktīvai jāizmanto iespējami mazāk ierobežojoša atļauju izsniegšanas sistēma, lai ļautu nodrošināt elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, tādējādi veicinot jaunu elektronisko sakaru pakalpojumu un Eiropas mēroga sakaru tīklu un pakalpojumu attīstību un ļaujot pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus apjomradītiem ietaupījumiem. Šie mērķi kopumā vislabāk sasniedzami ar vispārēju atļauju visiem elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(4)

Atbilstīgi atļauju izsniegšanas direktīvai jāizmanto iespējami mazāk ierobežojoša atļauju izsniegšanas sistēma, lai ļautu nodrošināt elektronisko sakaru tīklus un pakalpojumus, tādējādi veicinot jaunu elektronisko sakaru pakalpojumu un Eiropas mēroga sakaru tīklu un pakalpojumu attīstību un ļaujot pakalpojumu sniedzējiem un patērētājiem gūt labumu no vienotā tirgus apjomradītiem ietaupījumiem. Šie mērķi kopumā vislabāk sasniedzami ar vispārēju atļauju visiem elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem.

| (5) | Tehniskie nosacījumi, kas nepieciešami, lai mazinātu MCA darbības radītu kaitīgu traucējumu risku attiecībā uz zemes mobilajiem tīkliem, ir atsevišķi izskatīti Komisijas Lēmumā 2008/294/EK (3). |
| --- | --- |

(5)

Tehniskie nosacījumi, kas nepieciešami, lai mazinātu MCA darbības radītu kaitīgu traucējumu risku attiecībā uz zemes mobilajiem tīkliem, ir atsevišķi izskatīti Komisijas Lēmumā 2008/294/EK (3).

| (6) | Tehniskais pamats Lēmumam 2008/294/EK ir Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences (CEPT) Ziņojums 016, kas sagatavots, atbildot uz EK 2006. gada 12. oktobra pilnvarojumu CEPT attiecībā uz MCA pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(6)

Tehniskais pamats Lēmumam 2008/294/EK ir Eiropas Pasta un telesakaru administrāciju konferences (CEPT) Ziņojums 016, kas sagatavots, atbildot uz EK 2006. gada 12. oktobra pilnvarojumu CEPT attiecībā uz MCA pakalpojumiem.

| (7) | ETSI harmonizētajā standartā EN 302 480 paredzēts pieņēmums par Eiropas Savienībā MCA pakalpojumiem izmantojamo iekārtu atbilstību pamatprasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (4). |
| --- | --- |

(7)

ETSI harmonizētajā standartā EN 302 480 paredzēts pieņēmums par Eiropas Savienībā MCA pakalpojumiem izmantojamo iekārtu atbilstību pamatprasībām Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 9. marta Direktīvā 1999/5/EK par radioiekārtām un telekomunikāciju termināla iekārtām un to atbilstības savstarpējo atzīšanu (4).

| (8) | Jautājumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes drošību, ir sevišķi svarīgi, un MCA pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar nosacījumu, ka tie atbilst lidojumu drošības prasībām, un šo atbilstību nodrošina ar piemērotu lidojumderīguma sertifikāciju un citiem attiecīgiem aeronavigācijas nolīgumiem, kā arī atbilst elektronisko sakaru prasībām. Visā Eiropas Savienībā derīgus lidojumderīguma sertifikātus izdod Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA). |
| --- | --- |

(8)

Jautājumi, kas saistīti ar gaisa satiksmes drošību, ir sevišķi svarīgi, un MCA pakalpojumus drīkst sniegt tikai ar nosacījumu, ka tie atbilst lidojumu drošības prasībām, un šo atbilstību nodrošina ar piemērotu lidojumderīguma sertifikāciju un citiem attiecīgiem aeronavigācijas nolīgumiem, kā arī atbilst elektronisko sakaru prasībām. Visā Eiropas Savienībā derīgus lidojumderīguma sertifikātus izdod Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA).

| (9) | Ja Lēmumā 2008/294/EK un harmonizētajā standartā EN 302 480 vai līdzvērtīgos standartos noteiktie tehniskie nosacījumi un attiecīgie lidojumderīguma sertifikāti atbildīs attiecīgajām prasībām, kaitīgu traucējumu risks būs niecīgs, un tādējādi vispārējas atļaujas var uzskatīt par lietderīgām MCA pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(9)

Ja Lēmumā 2008/294/EK un harmonizētajā standartā EN 302 480 vai līdzvērtīgos standartos noteiktie tehniskie nosacījumi un attiecīgie lidojumderīguma sertifikāti atbildīs attiecīgajām prasībām, kaitīgu traucējumu risks būs niecīgs, un tādējādi vispārējas atļaujas var uzskatīt par lietderīgām MCA pakalpojumiem.

| (10) | Gaisakuģa reģistrācijas valstij ir jābūt atbildīgai par MCA pakalpojumu atļaušanu saskaņā ar attiecīgās valsts atļauju piešķiršanas kārtību. |
| --- | --- |

(10)

Gaisakuģa reģistrācijas valstij ir jābūt atbildīgai par MCA pakalpojumu atļaušanu saskaņā ar attiecīgās valsts atļauju piešķiršanas kārtību.

| (11) | Pietiekamas informācijas pieejamībai un apmaiņai jāpalīdz atrisināt iespējamās MCA pakalpojumu izraisīto pārrobežu traucējumu problēmas. |
| --- | --- |

(11)

Pietiekamas informācijas pieejamībai un apmaiņai jāpalīdz atrisināt iespējamās MCA pakalpojumu izraisīto pārrobežu traucējumu problēmas.

| (12) | Dalībvalstīm ir jāsniedz dažas ziņas, kas vajadzīgas Eiropas Radiosakaru biroja (ERO) Frekvenču informācijas sistēmai (EFIS) atbilstīgi Komisijas 2007. gada 16. maija Lēmumam 2007/344/EK par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā (5). Citas attiecīgas ziņas iegūstamas no MCA pakalpojumu sniedzējiem vai no civilās aviācijas pārvaldēm. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm ir jāsniedz dažas ziņas, kas vajadzīgas Eiropas Radiosakaru biroja (ERO) Frekvenču informācijas sistēmai (EFIS) atbilstīgi Komisijas 2007. gada 16. maija Lēmumam 2007/344/EK par harmonizētu informācijas pieejamību attiecībā uz radiofrekvenču spektra izmantošanu Kopienā (5). Citas attiecīgas ziņas iegūstamas no MCA pakalpojumu sniedzējiem vai no civilās aviācijas pārvaldēm.

| (13) | Specializēts reģistrs ar attiecīgiem datiem par visiem gaisakuģiem ar MCA, kuri veic lidojumus Eiropas Savienībā, kā arī ielido Eiropas Savienībā un izlido no tās, palīdzētu atrisināt traucējumu problēmu, visu informāciju savlaicīgi apkopojot vienotā formātā. Sākumā tādu regulāri pārskatāmu kopīgu reģistru uzturētu attiecīgie MCA pakalpojumu sniedzēji, un tas būtu jādara pieejams Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

(13)

Specializēts reģistrs ar attiecīgiem datiem par visiem gaisakuģiem ar MCA, kuri veic lidojumus Eiropas Savienībā, kā arī ielido Eiropas Savienībā un izlido no tās, palīdzētu atrisināt traucējumu problēmu, visu informāciju savlaicīgi apkopojot vienotā formātā. Sākumā tādu regulāri pārskatāmu kopīgu reģistru uzturētu attiecīgie MCA pakalpojumu sniedzēji, un tas būtu jādara pieejams Komisijai un dalībvalstīm.

| (14) | Risināt ar traucējumiem saistītos jautājumus dalībvalstu starpā var palīdzēt arī Starptautiskās Elektrosakaru savienības ITU Radiosakaru noteikumu līguma normas par frekvenču piešķīruma paziņošanu un reģistrāciju un par ziņošanu par kaitīgiem traucējumiem. |
| --- | --- |

(14)

Risināt ar traucējumiem saistītos jautājumus dalībvalstu starpā var palīdzēt arī Starptautiskās Elektrosakaru savienības ITU Radiosakaru noteikumu līguma normas par frekvenču piešķīruma paziņošanu un reģistrāciju un par ziņošanu par kaitīgiem traucējumiem.

| (15) | Atļauju piešķiršanu gaisakuģiem ar MCA, kuri lido dalībvalstu gaisa telpā, bet ir reģistrēti ārpus Eiropas Savienības, atvieglinātu attiecīga informācija, kas būtu apkopota specializētā nozares MCA reģistrā, un Starptautiskās Elektrosakaru savienības ITU Radiosakaru noteikumu attiecīgo normu piemērošana. Noderīga būtu vienota pieeja MCA atļauju savstarpējai atzīšanai ar valstīm, kur reģistrēti ārpus ES reģistrētie gaisakuģi. |
| --- | --- |

(15)

Atļauju piešķiršanu gaisakuģiem ar MCA, kuri lido dalībvalstu gaisa telpā, bet ir reģistrēti ārpus Eiropas Savienības, atvieglinātu attiecīga informācija, kas būtu apkopota specializētā nozares MCA reģistrā, un Starptautiskās Elektrosakaru savienības ITU Radiosakaru noteikumu attiecīgo normu piemērošana. Noderīga būtu vienota pieeja MCA atļauju savstarpējai atzīšanai ar valstīm, kur reģistrēti ārpus ES reģistrētie gaisakuģi.

| (16) | Dalībvalstis jau ir piešķīrušas frekvenču izmantošanas tiesības zemes mobilo sakaru operatoriem. Šīs atļaujas neaptver MCA pakalpojumus un parasti attiecas tikai uz zemes mobilajiem pakalpojumiem. |
| --- | --- |

(16)

Dalībvalstis jau ir piešķīrušas frekvenču izmantošanas tiesības zemes mobilo sakaru operatoriem. Šīs atļaujas neaptver MCA pakalpojumus un parasti attiecas tikai uz zemes mobilajiem pakalpojumiem.

| (17) | Šā ieteikuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka gaisakuģa salona telpa ir gaisakuģa reģistrācijas valsts jurisdikcijā un pārvaldībā. |
| --- | --- |

(17)

Šā ieteikuma vajadzībām tiek uzskatīts, ka gaisakuģa salona telpa ir gaisakuģa reģistrācijas valsts jurisdikcijā un pārvaldībā.

| (18) | MCA pakalpojumu izmantošana var ietekmēt arī sabiedrības drošību. Valsts mērogā vai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (6) var veikt attiecīgus pasākumus nolūkā nodrošināt, lai mobilie tālruņi gaisakuģī netiktu izmantoti nelikumīgām darbībām. |
| --- | --- |

(18)

MCA pakalpojumu izmantošana var ietekmēt arī sabiedrības drošību. Valsts mērogā vai atbilstīgi Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 16. decembra Regulai (EK) Nr. 2320/2002 par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas drošības jomā (6) var veikt attiecīgus pasākumus nolūkā nodrošināt, lai mobilie tālruņi gaisakuģī netiktu izmantoti nelikumīgām darbībām.

| (19) | Reglamentējošie un tehniskie elementi vienotajā pieejā MCA pakalpojumu atļaušanai Eiropas Savienībā pastāvīgi jāpārbauda, gādājot par to, lai tie atbilstu vispārējam mērķim izvairīties no kaitīgiem traucējumiem, un, ja šis mērķis netiek īstenots, jāapsver pienācīgi aizsardzības pasākumi. |
| --- | --- |

(19)

Reglamentējošie un tehniskie elementi vienotajā pieejā MCA pakalpojumu atļaušanai Eiropas Savienībā pastāvīgi jāpārbauda, gādājot par to, lai tie atbilstu vispārējam mērķim izvairīties no kaitīgiem traucējumiem, un, ja šis mērķis netiek īstenots, jāapsver pienācīgi aizsardzības pasākumi.

| (20) | Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

(20)

Šajā ieteikumā paredzētie pasākumi ir saskaņā ar Sakaru komitejas atzinumu,

AR ŠO IESAKA.

| 1. | Šā ieteikuma mērķis ir koordinēt valsts atļauju piešķiršanas nosacījumus un kārtību saistībā ar radiofrekvenču spektra izmantošanu mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA pakalpojumi), lai veicinātu to ieviešanu Kopienā un izvairītos no MCA pakalpojumu radītiem kaitīgiem traucējumiem pārrobežu lidojumos.
  Cilvēka faktora problēmas, kas saistās ar MCA pakalpojumu izmantošanu, un satelītsakari starp gaisakuģiem un stacijām izplatījumā šā ieteikuma darbības jomā neietilpst.
  Šajā ieteikumā minētie valsts atļauju piešķiršanas nosacījumi un noteikumi piemērojami, neskarot juridiskās saistības attiecībā uz lidojumu drošību un sabiedrības drošību. |
| --- | --- |

1.

Šā ieteikuma mērķis ir koordinēt valsts atļauju piešķiršanas nosacījumus un kārtību saistībā ar radiofrekvenču spektra izmantošanu mobilo sakaru pakalpojumiem gaisakuģos (MCA pakalpojumi), lai veicinātu to ieviešanu Kopienā un izvairītos no MCA pakalpojumu radītiem kaitīgiem traucējumiem pārrobežu lidojumos.

Cilvēka faktora problēmas, kas saistās ar MCA pakalpojumu izmantošanu, un satelītsakari starp gaisakuģiem un stacijām izplatījumā šā ieteikuma darbības jomā neietilpst.

Šajā ieteikumā minētie valsts atļauju piešķiršanas nosacījumi un noteikumi piemērojami, neskarot juridiskās saistības attiecībā uz lidojumu drošību un sabiedrības drošību.

| 2. | “Mobilo sakaru pakalpojumi gaisakuģos (MCA pakalpojumi)” ir elektronisko sakaru pakalpojumi, kas definēti pamatdirektīvas 2. panta c) apakšpunktā un ko sniedz uzņēmums, lai aviosabiedrību pasažieriem dotu iespēju lidojuma laikā izmantot publisko sakaru tīklus, neveidojot tiešu savienojumu ar zemes mobilajiem tīkliem. |
| --- | --- |

2.

“Mobilo sakaru pakalpojumi gaisakuģos (MCA pakalpojumi)” ir elektronisko sakaru pakalpojumi, kas definēti pamatdirektīvas 2. panta c) apakšpunktā un ko sniedz uzņēmums, lai aviosabiedrību pasažieriem dotu iespēju lidojuma laikā izmantot publisko sakaru tīklus, neveidojot tiešu savienojumu ar zemes mobilajiem tīkliem.

| 3. | Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai varētu atļaut sniegt MCA pakalpojumus attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētajos gaisakuģos.
  Dalībvalstis atļauj sniegt MCA pakalpojumus saskaņā ar šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem. Šā ieteikuma noteikumi nedrīkst būt pretrunā optimālu lidojumu drošības nosacījumu saglabāšanai.
  Dalībvalstīm nav jāpieprasa papildu atļauja MCA pakalpojumu sniegšanai virs savas teritorijas citās dalībvalstīs reģistrētos gaisakuģos, ja tie atbilst nosacījumiem, par kuriem ir vienošanās atbilstīgi 4. punktam.

  MCA pakalpojumiem ārpus Kopienas reģistrētos gaisakuģos arī nav vajadzīga atļauja Kopienā, ja šie pakalpojumi atbilst nosacījumiem, par kuriem ir vienošanās atbilstīgi 4. punktam, un ir reģistrēti saskaņā ar attiecīgajām ITU normām. |
| --- | --- |

3.

Ne vēlāk kā sešus mēnešus pēc šā ieteikuma pieņemšanas dalībvalstīm jāveic visi nepieciešamie pasākumi, lai varētu atļaut sniegt MCA pakalpojumus attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētajos gaisakuģos.

Dalībvalstis atļauj sniegt MCA pakalpojumus saskaņā ar šajā ieteikumā izklāstītajiem principiem. Šā ieteikuma noteikumi nedrīkst būt pretrunā optimālu lidojumu drošības nosacījumu saglabāšanai.

Dalībvalstīm nav jāpieprasa papildu atļauja MCA pakalpojumu sniegšanai virs savas teritorijas citās dalībvalstīs reģistrētos gaisakuģos, ja tie atbilst nosacījumiem, par kuriem ir vienošanās atbilstīgi 4. punktam.

MCA pakalpojumiem ārpus Kopienas reģistrētos gaisakuģos arī nav vajadzīga atļauja Kopienā, ja šie pakalpojumi atbilst nosacījumiem, par kuriem ir vienošanās atbilstīgi 4. punktam, un ir reģistrēti saskaņā ar attiecīgajām ITU normām.

| 4. | Dalībvalstis neatļauj sniegt MCA pakalpojumus, ja tie neatbilst Lēmumā 2008/294/EK izklāstītajiem tehniskajiem nosacījumiem. |
| --- | --- |

4.

Dalībvalstis neatļauj sniegt MCA pakalpojumus, ja tie neatbilst Lēmumā 2008/294/EK izklāstītajiem tehniskajiem nosacījumiem.

| 5. | Dalībvalstīm jāapsver iespēja uz MCA pakalpojumu sniegšanu attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētajos gaisakuģos attiecināt vispārēju atļauju.
  Ja uz frekvenču spektra izmantošanu MCA pakalpojumu sniegšanai attiecas individuālas tiesības, dalībvalstīm, balstoties uz gūto pieredzi, regulāri jāpārskata vajadzība pēc šādām individuālām tiesībām nolūkā ar šādām tiesībām saistītos nosacījumus iekļaut vispārējā atļaujā.
  Tādos gadījumos dalībvalstīm jāgādā par to, lai atļauju piešķiršana MCA pakalpojumiem un zemes mobilo sakaru pakalpojumiem vienā un tajā pašā frekvenču joslā tiktu nošķirta. |
| --- | --- |

5.

Dalībvalstīm jāapsver iespēja uz MCA pakalpojumu sniegšanu attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētajos gaisakuģos attiecināt vispārēju atļauju.

Ja uz frekvenču spektra izmantošanu MCA pakalpojumu sniegšanai attiecas individuālas tiesības, dalībvalstīm, balstoties uz gūto pieredzi, regulāri jāpārskata vajadzība pēc šādām individuālām tiesībām nolūkā ar šādām tiesībām saistītos nosacījumus iekļaut vispārējā atļaujā.

Tādos gadījumos dalībvalstīm jāgādā par to, lai atļauju piešķiršana MCA pakalpojumiem un zemes mobilo sakaru pakalpojumiem vienā un tajā pašā frekvenču joslā tiktu nošķirta.

| 6. | Dalībvalstīm savlaicīgi jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par MCA pakalpojumiem, kurus atļauts sniegt attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētos gaisakuģos, un par pieprasījumu attiecīgās valsts gaisa telpā sniegt MCA pakalpojumus gaisakuģos, kas reģistrēti ārpus Eiropas Savienības.
  Vajadzības gadījumā dalībvalstis pieprasa MCA pakalpojumu sniedzējiem iesniegt datus, kas attiecas uz punkta iepriekšējā daļā norādīto nolūku. |
| --- | --- |

6.

Dalībvalstīm savlaicīgi jāinformē Komisija un citas dalībvalstis par MCA pakalpojumiem, kurus atļauts sniegt attiecīgās valsts jurisdikcijā reģistrētos gaisakuģos, un par pieprasījumu attiecīgās valsts gaisa telpā sniegt MCA pakalpojumus gaisakuģos, kas reģistrēti ārpus Eiropas Savienības.

Vajadzības gadījumā dalībvalstis pieprasa MCA pakalpojumu sniedzējiem iesniegt datus, kas attiecas uz punkta iepriekšējā daļā norādīto nolūku.

| 7. | Dalībvalstīm jāsadarbojas aktīvi, konstruktīvi un solidāri, attiecīgā gadījumā izmantojot spēkā esošās ITU procedūras, lai risinātu visus jautājumus, kas attiecas uz kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi MCA pakalpojumu darbība.
  Par jautājumiem, kas attiecas uz kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi tādu MCA pakalpojumu darbība, kuru sniedzējiem atļauja piešķirta citā dalībvalstī, dalībvalstis nekavējoties informē to dalībvalsti, kas ir atbildīga par konkrētā MCA pakalpojuma atļaušana, un par to informē Komisiju. Attiecīgā gadījumā par iepriekš minētajiem jautājumiem Komisijai jāinformē Sakaru komiteja un Radiofrekvenču spektra komiteja, lai rastu risinājumus sarežģītākos gadījumos.
  Dalībvalstīm, kas atļāvušas sniegt MCA pakalpojumus, par kuriem ir aizdomas, ka tie rada kaitīgus traucējumus dienestiem citas dalībvalsts teritorijā, ir jāreaģē un nekavējoties jānovērš tādi traucējumi. |
| --- | --- |

7.

Dalībvalstīm jāsadarbojas aktīvi, konstruktīvi un solidāri, attiecīgā gadījumā izmantojot spēkā esošās ITU procedūras, lai risinātu visus jautājumus, kas attiecas uz kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi MCA pakalpojumu darbība.

Par jautājumiem, kas attiecas uz kaitīgiem traucējumiem, kurus varētu būt izraisījusi tādu MCA pakalpojumu darbība, kuru sniedzējiem atļauja piešķirta citā dalībvalstī, dalībvalstis nekavējoties informē to dalībvalsti, kas ir atbildīga par konkrētā MCA pakalpojuma atļaušana, un par to informē Komisiju. Attiecīgā gadījumā par iepriekš minētajiem jautājumiem Komisijai jāinformē Sakaru komiteja un Radiofrekvenču spektra komiteja, lai rastu risinājumus sarežģītākos gadījumos.

Dalībvalstīm, kas atļāvušas sniegt MCA pakalpojumus, par kuriem ir aizdomas, ka tie rada kaitīgus traucējumus dienestiem citas dalībvalsts teritorijā, ir jāreaģē un nekavējoties jānovērš tādi traucējumi.

| 8. | Dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga frekvenču spektra izmantošana MCA pakalpojumiem, it sevišķi attiecībā uz faktiskiem vai iespējamiem kaitīgiem traucējumiem, un par konstatēto jāziņo Komisijai, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo ieteikumu savlaicīgi pārskatīt. |
| --- | --- |

8.

Dalībvalstīm pastāvīgi jāuzrauga frekvenču spektra izmantošana MCA pakalpojumiem, it sevišķi attiecībā uz faktiskiem vai iespējamiem kaitīgiem traucējumiem, un par konstatēto jāziņo Komisijai, lai vajadzības gadījumā būtu iespējams šo ieteikumu savlaicīgi pārskatīt.

| 9. | Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm. |
| --- | --- |

9.

Šis ieteikums ir adresēts dalībvalstīm.

Briselē, 2008. gada 7. aprīlī

Komisijas vārdā —

Komisijas locekle

Viviane REDING

---

(1)  OV L 108, 24.4.2002., 33. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 717/2007 (OV L 171, 29.6.2007., 32. lpp.).

1

(2)  OV L 108, 24.4.2002., 21. lpp.

2

(3)  Skatīt šā Oficiālā Vēstneša 19. lpp.

3

Oficiālā Vēstneša

(4)  OV L 91, 7.4.1999., 10. lpp. Direktīvā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 1882/2003 (OV L 284, 31.10.2003., 1. lpp.).

4

(5)  OV L 129, 17.5.2007., 67. lpp.

5

(6)  OV L 355, 30.12.2002., 1. lpp. Regulā grozījumi izdarīti ar Regulu (EK) Nr. 849/2004 (OV L 158, 30.4.2004., 1. lpp.).

6

---

Labojums

| 10.4.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | L 98/28 |
| --- | --- | --- | --- |

10.4.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

L 98/28

---

Labojumi Labojums Komisijas Regulā (EK) Nr. 283/2008 (2008. gada 27. marts), ar kuru aizstāj I pielikumu Padomes Regulā (EK) Nr. 673/2005, ar ko nosaka papildu muitas nodokļus dažu tādu preču importam, kuru izcelsme ir Amerikas Savienotajās Valstīs

(
  Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis L 86, 2008. gada 28. marts
  )

20. lappusē pielikumu aizvieto ar šādu:

“PIELIKUMS

“I PIELIKUMS

Preces, kurām piemēro papildu nodokļus, ir identificētas ar astoņu ciparu KN kodiem. Saskaņā ar minētiem kodiem klasificēto preču apraksts atrodams I pielikumā Padomes 1987. gada 23. jūlija Regulai (EEK) Nr. 2658/87 par tarifu un statistikas nomenklatūru un kopējo muitas tarifu (1) kura grozīta ar Regulu (EK) Nr. 493/2005 (2).

| | 4820 10 90 |
| --- | --- |

4820 10 90

| | 4820 50 00 |
| --- | --- |

4820 50 00

| | 4820 90 00 |
| --- | --- |

4820 90 00

| | 4820 30 00 |
| --- | --- |

4820 30 00

| | 4820 10 50 |
| --- | --- |

4820 10 50

| | 6204 63 11 |
| --- | --- |

6204 63 11

| | 6204 69 18 |
| --- | --- |

6204 69 18

| | 6204 63 90 |
| --- | --- |

6204 63 90

| | 6104 63 00 |
| --- | --- |

6104 63 00

| | 6203 43 11 |
| --- | --- |

6203 43 11

| | 6103 43 00 |
| --- | --- |

6103 43 00

| | 6204 63 18 |
| --- | --- |

6204 63 18

| | 6203 43 19 |
| --- | --- |

6203 43 19

| | 6204 69 90 |
| --- | --- |

6204 69 90

| | 6203 43 90 |
| --- | --- |

6203 43 90

| | 0710 40 00 |
| --- | --- |

0710 40 00

| | 9003 19 30 |
| --- | --- |

9003 19 30

| | 8705 10 00 |
| --- | --- |

8705 10 00

| | 6301 40 10 |
| --- | --- |

6301 40 10

| | 6301 30 10 |
| --- | --- |

6301 30 10

| | 6301 30 90 |
| --- | --- |

6301 30 90

| | 6301 40 90 |
| --- | --- |

6301 40 90

| | 4818 50 00 |
| --- | --- |

4818 50 00

| | 9009 11 00 |
| --- | --- |

9009 11 00

| | 9009 12 00 |
| --- | --- |

9009 12 00

| | 8467 21 99 |
| --- | --- |

8467 21 99

| | 4803 00 31 |
| --- | --- |

4803 00 31

| | 4818 30 00 |
| --- | --- |

4818 30 00

---

(1)  OV L 256, 7.9.1987., 1. lpp.

1

(2)  OV L 82, 31.3.2005., 1. lpp.”

2

---