# Euroopa Liidu L 64/7. m

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 64 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide7. märts 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 64

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide7. märts 2008

---

| Sisukord | | II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | OTSUSED |
| | | Komisjon |
| | | 2008/163/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 20. detsember 2007, milles käsitletakse üleeuroopalise tava- ja kiirraudteevõrgustiku raudteetunnelite ohutusega seotud koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all)


   (
  1
  ) | 1 |
| | | 2008/164/EÜ |
| | * | Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik)

   (
  1
  ) | 72 |

Sisukord

II   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

Lehekülg

OTSUSED

Komisjon

2008/163/EÜ

*

Komisjoni otsus, 20. detsember 2007, milles käsitletakse üleeuroopalise tava- ja kiirraudteevõrgustiku raudteetunnelite ohutusega seotud koostalitluse tehnilist kirjeldust
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all)


   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all)

(
  1

1

2008/164/EÜ

*

Komisjoni otsus, 21. detsember 2007, milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega
  (teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik)

   (
  1
  )

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik)

1

72

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

II EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine ei ole kohustuslik

OTSUSED

Komisjon

| 7.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/1 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/1

---

KOMISJONI OTSUS,

20. detsember 2007,

milles käsitletakse üleeuroopalise tava- ja kiirraudteevõrgustiku raudteetunnelite ohutusega seotud koostalitluse tehnilist kirjeldust

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6450 all)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/163/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

ning arvestades järgmist:

| (1) | Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 1 hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võivad ühte allsüsteemi reguleerida mitu KTKd ja üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. KTK väljatöötamiseks ja/või läbivaatamiseks ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse kindlaksmääramiseks on vaja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast mandaati. |
| --- | --- |

(1)

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõikele 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõikele 1 hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võivad ühte allsüsteemi reguleerida mitu KTKd ja üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. KTK väljatöötamiseks ja/või läbivaatamiseks ning selle tehnilise ja geograafilise ulatuse kindlaksmääramiseks on vaja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast mandaati.

| (2) | KTK kehtestamiseks peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama kõigepealt KTK kavandi. |
| --- | --- |

(2)

KTK kehtestamiseks peab ühiseks esindusorganiks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioon (AEIF) koostama kõigepealt KTK kavandi.

| (3) | AEIF on saanud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt mandaadi koostada raudteetunnelite ohutusega seotud KTK kavand. |
| --- | --- |

(3)

AEIF on saanud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt mandaadi koostada raudteetunnelite ohutusega seotud KTK kavand.

| (4) | KTK kavandi on läbi vaadanud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21 osutatud komitee, mis on loodud vastavalt direktiivile 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta. |
| --- | --- |

(4)

KTK kavandi on läbi vaadanud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21 osutatud komitee, mis on loodud vastavalt direktiivile 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta.

| (5) | Direktiive 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTKsid kohaldatakse uuendamiste, kuid mitte hooldustöödega seotud asendamiste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski kohaldama KTKsid ka hooldustöödega seotud asendamiste suhtes, kui see on võimalik ja kui hooldustöö ulatus seda õigustab. |
| --- | --- |

(5)

Direktiive 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTKsid kohaldatakse uuendamiste, kuid mitte hooldustöödega seotud asendamiste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski kohaldama KTKsid ka hooldustöödega seotud asendamiste suhtes, kui see on võimalik ja kui hooldustöö ulatus seda õigustab.

| (6) | Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK C lisa avatud punktide all. |
| --- | --- |

(6)

Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 käsitletakse hõlmamata tehnilisi aspekte käesoleva KTK C lisa avatud punktide all.

| (7) | Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 peavad kõik liikmesriigid teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjaomastest riiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks teostada vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlust ning allsüsteemide koostalitluse vastavuse tõendamiseks kasutatavat kontrollimenetlust direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Selleks kohaldavad liikmesriigid võimaluse korral direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Liikmesriigid peaksid võimaluse korral kasutama direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teavitatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluste rakendamise eest vastutavate asutuste ning kõnealuste menetluste kestuse kohta ning vajaduse korral arutama komiteega meetmete võtmise vajadust. |
| --- | --- |

(7)

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artiklile 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artiklile 17 peavad kõik liikmesriigid teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjaomastest riiklikest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, kellele liikmesriik on teinud ülesandeks teostada vastavuse või kasutuskõlblikkuse hindamise menetlust ning allsüsteemide koostalitluse vastavuse tõendamiseks kasutatavat kontrollimenetlust direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Selleks kohaldavad liikmesriigid võimaluse korral direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Liikmesriigid peaksid võimaluse korral kasutama direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teavitatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluste rakendamise eest vastutavate asutuste ning kõnealuste menetluste kestuse kohta ning vajaduse korral arutama komiteega meetmete võtmise vajadust.

| (8) | Kõnealune KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia ega tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune KTK ei peaks eeldama eritehnoloogia ega tehniliste erilahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitluseks hädavajalik.

| (9) | KTK põhineb asjaomase kavandi ettevalmistamise ajal kättesaadavatel parimatel erialateadmistel. Tehnoloogia areng ning talitlus-, ohutus- ja sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleb need direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt uuesti läbi vaadata või ajakohastada. |
| --- | --- |

(9)

KTK põhineb asjaomase kavandi ettevalmistamise ajal kättesaadavatel parimatel erialateadmistel. Tehnoloogia areng ning talitlus-, ohutus- ja sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleb need direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 3 kohaselt uuesti läbi vaadata või ajakohastada.

| (10) | Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata. |
| --- | --- |

(10)

Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvesse võtmiseks tuleks lisatud KTK korrapäraselt läbi vaadata.

| (11) | Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjaomasest jaotisest. Euroopa Raudteeamet vormistab lõplikult lahenduse asjakohased talituslikud nõuded ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(11)

Uuenduslike lahenduste kavandamisel kirjeldab tootja või tellija kõrvalekallet KTK asjaomasest jaotisest. Euroopa Raudteeamet vormistab lõplikult lahenduse asjakohased talituslikud nõuded ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid.

| (12) | Mandaat nõudis, et raudteetunnelite tehnilise ohutusega seotud KTK hõlmaks õnnetuste ja vahejuhtumite, eriti tulekahjude vältimis- ja tõrjemeetmeid tunnelites. Seetõttu tuli käsitleda kõiki võimalikke ohtusid, sh rööbastelt mahasõidu, kokkupõrke, tulekahju ja ohtlike ainete eraldumisega seotud ohtu. Neid eesmärke ja ohtusid võetakse arvesse siiski ainult sel määral, kuivõrd need mõjutavad allsüsteeme vastavalt direktiivides kirjeldatule ning juhul, kui neist tulenevaid nõudeid saab siduda asjaomaste oluliste nõuetega. Eeldati, et kaalutakse mitut allsüsteemi, peamiselt järgmisi direktiivi II lisas osutatud allsüsteeme: infrastruktuur, veerem, käitamine ja liikluskorraldus, hooldus. |
| --- | --- |

(12)

Mandaat nõudis, et raudteetunnelite tehnilise ohutusega seotud KTK hõlmaks õnnetuste ja vahejuhtumite, eriti tulekahjude vältimis- ja tõrjemeetmeid tunnelites. Seetõttu tuli käsitleda kõiki võimalikke ohtusid, sh rööbastelt mahasõidu, kokkupõrke, tulekahju ja ohtlike ainete eraldumisega seotud ohtu. Neid eesmärke ja ohtusid võetakse arvesse siiski ainult sel määral, kuivõrd need mõjutavad allsüsteeme vastavalt direktiivides kirjeldatule ning juhul, kui neist tulenevaid nõudeid saab siduda asjaomaste oluliste nõuetega. Eeldati, et kaalutakse mitut allsüsteemi, peamiselt järgmisi direktiivi II lisas osutatud allsüsteeme: infrastruktuur, veerem, käitamine ja liikluskorraldus, hooldus.

| (13) | Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) raudteetunnelieksperdid hindasid aastatel 2000–2003 ohutuse tagamise meetmeid ja valisid välja parimad meetmed, mida praegu kohaldatakse ohutuse tagamiseks Euroopa olemasolevates ja uutes tunnelites. Aastatel 2003–2005 tegutsenud infrastruktuurihaldajate, raudtee-ettevõtjate ja veeremitootjate esindajatest ning teadlastest koosnev KTK töörühm võttis oma valiku aluseks parimad meetmed. Sarnaselt UICi ja UNECE ekspertidele olid ka Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni eksperdid seisukohal, et raudteede tugevus seisneb õnnetuste ärahoidmises. Vältimismeetmed on tavaliselt kulutasuvamad kui leevendus- või päästemeetmed. Mõistlike kuludega saavutatava optimaalse ohutuse eesmärgini aitab kõige paremini jõuda vältivate ja leevendavate meetmete kombinatsioon, mida täiendavad enesekaitse- ja päästemeetmed. |
| --- | --- |

(13)

Rahvusvahelise Raudteeliidu (UIC) ja Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjoni (UNECE) raudteetunnelieksperdid hindasid aastatel 2000–2003 ohutuse tagamise meetmeid ja valisid välja parimad meetmed, mida praegu kohaldatakse ohutuse tagamiseks Euroopa olemasolevates ja uutes tunnelites. Aastatel 2003–2005 tegutsenud infrastruktuurihaldajate, raudtee-ettevõtjate ja veeremitootjate esindajatest ning teadlastest koosnev KTK töörühm võttis oma valiku aluseks parimad meetmed. Sarnaselt UICi ja UNECE ekspertidele olid ka Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsiooni eksperdid seisukohal, et raudteede tugevus seisneb õnnetuste ärahoidmises. Vältimismeetmed on tavaliselt kulutasuvamad kui leevendus- või päästemeetmed. Mõistlike kuludega saavutatava optimaalse ohutuse eesmärgini aitab kõige paremini jõuda vältivate ja leevendavate meetmete kombinatsioon, mida täiendavad enesekaitse- ja päästemeetmed.

| (14) | Aluseks olevate direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. Eesmärk oli ühtlustada praegu rakendatavaid ohutusmeetmeid ja tehnilisi eeskirju, et võimaldada koostalitlust ja pakkuda sõitjatele kogu Euroopas ühesugust ohutuskäsitlust ja ühesuguseid ohutusmeetmeid. Peale selle tuleks käesolevale KTKle (ja veeremi suhtes kehtestatud KTKle) vastaval rongil lubada sõita üldjuhul kõigis üleeuroopalise võrgustiku tunnelites. |
| --- | --- |

(14)

Aluseks olevate direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. Eesmärk oli ühtlustada praegu rakendatavaid ohutusmeetmeid ja tehnilisi eeskirju, et võimaldada koostalitlust ja pakkuda sõitjatele kogu Euroopas ühesugust ohutuskäsitlust ja ühesuguseid ohutusmeetmeid. Peale selle tuleks käesolevale KTKle (ja veeremi suhtes kehtestatud KTKle) vastaval rongil lubada sõita üldjuhul kõigis üleeuroopalise võrgustiku tunnelites.

| (15) | Ühenduse raudteesüsteemi ohutustase on üldiselt kõrge, eriti võrreldes maanteetranspordiga. Tunnelid on statistika järgi isegi ohutumad kui ülejäänud võrgustik. Seda ohutuse taset tuleb säilitada vähemalt praeguses raudteede ümberkorraldamise etapis, millega eraldatakse varem integreeritud raudtee-ettevõtjate funktsioonid ning hakatakse raudteesektoris isereguleerimise asemel rakendama riiklikku reguleerimist. Direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)) (3) põhiprintsiip oli järgmine: ohutust tuleks mõistlikus ulatuses ning raudteetranspordi konkurentsivõimet arvesse võttes veelgi suurendada. |
| --- | --- |

(15)

Ühenduse raudteesüsteemi ohutustase on üldiselt kõrge, eriti võrreldes maanteetranspordiga. Tunnelid on statistika järgi isegi ohutumad kui ülejäänud võrgustik. Seda ohutuse taset tuleb säilitada vähemalt praeguses raudteede ümberkorraldamise etapis, millega eraldatakse varem integreeritud raudtee-ettevõtjate funktsioonid ning hakatakse raudteesektoris isereguleerimise asemel rakendama riiklikku reguleerimist. Direktiivi 2004/49/EÜ (ühenduse raudteede ohutuse kohta, millega muudetakse nõukogu direktiivi 95/18/EÜ raudtee-ettevõtjate litsentseerimise kohta ja direktiivi 2001/14/EÜ raudtee infrastruktuuri läbilaskevõime jaotamise ning raudtee infrastruktuuri kasutustasude kehtestamise ja ohutuse sertifitseerimise kohta (raudteede ohutuse direktiiv)) (3) põhiprintsiip oli järgmine: ohutust tuleks mõistlikus ulatuses ning raudteetranspordi konkurentsivõimet arvesse võttes veelgi suurendada.

| (16) | Käesoleva KTK eesmärk on suunata tunnelite ohutusega seotud tehnoloogilist arengut ühtlustatud ja kulutasuvate meetmete poole; need peaksid olema mõistlikus ulatuses samad kogu Euroopas. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva KTK eesmärk on suunata tunnelite ohutusega seotud tehnoloogilist arengut ühtlustatud ja kulutasuvate meetmete poole; need peaksid olema mõistlikus ulatuses samad kogu Euroopas.

| (17) | Kõnealust KTKd kohaldatakse nii maapiirkondades asuvate väikese liiklusega tunnelite kui ka suure rongide ja sõitjate arvuga linnatunnelite suhtes. Selle KTKga nähakse ette vaid miinimumnõuded: vastavus KTKle iseenesest ei taga ohutut kasutuselevõtmist ja ohutut käitamist. Kõik ohutusküsimustega seotud pooled teevad koostööd, et saavutada asjaomase tunneli jaoks sobiv ohutuse tase kooskõlas käesoleva KTK sätete ja koostalitlusvõimet käsitlevate direktiividega. Liikmesriike kutsutakse iga uue tunneli avamisel või juhul, kui koostalitlusvõimelised rongid liiguvad olemasolevates tunnelites, kindlaks tegema, kas kohalikud olud (sh liikluse tüüp ja tihedus) nõuavad lisameetmete võtmist. Liikmesriigid saavad seda kontrollida riskianalüüsi või mõne muu ajakohase meetodi abil. Kõnesolevad kontrollid on osa raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja -lubade andmise menetlustest. |
| --- | --- |

(17)

Kõnealust KTKd kohaldatakse nii maapiirkondades asuvate väikese liiklusega tunnelite kui ka suure rongide ja sõitjate arvuga linnatunnelite suhtes. Selle KTKga nähakse ette vaid miinimumnõuded: vastavus KTKle iseenesest ei taga ohutut kasutuselevõtmist ja ohutut käitamist. Kõik ohutusküsimustega seotud pooled teevad koostööd, et saavutada asjaomase tunneli jaoks sobiv ohutuse tase kooskõlas käesoleva KTK sätete ja koostalitlusvõimet käsitlevate direktiividega. Liikmesriike kutsutakse iga uue tunneli avamisel või juhul, kui koostalitlusvõimelised rongid liiguvad olemasolevates tunnelites, kindlaks tegema, kas kohalikud olud (sh liikluse tüüp ja tihedus) nõuavad lisameetmete võtmist. Liikmesriigid saavad seda kontrollida riskianalüüsi või mõne muu ajakohase meetodi abil. Kõnesolevad kontrollid on osa raudteede ohutuse direktiivi artiklites 10 ja 11 sätestatud ohutussertifikaatide ja -lubade andmise menetlustest.

| (18) | Mõni liikmesriik rakendab juba ohutuseeskirju, mis nõuavad käesolevas KTKs nõutavast kõrgemat ohutuse taset. Selliseid kehtivaid eeskirju tuleb kaaluda vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artiklile 8. Peale selle peavad liikmesriigid kõnealuse direktiivi artikli 4 kohaselt tagama, et ohutus raudteel üldiselt säiliks ja võimaluse korral pidevalt täiustuks, võttes arvesse ühenduse õigusaktide täiustumist ning tehnika ja teaduse arengut ning tegeldes eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ärahoidmisega. |
| --- | --- |

(18)

Mõni liikmesriik rakendab juba ohutuseeskirju, mis nõuavad käesolevas KTKs nõutavast kõrgemat ohutuse taset. Selliseid kehtivaid eeskirju tuleb kaaluda vastavalt raudteede ohutuse direktiivi artiklile 8. Peale selle peavad liikmesriigid kõnealuse direktiivi artikli 4 kohaselt tagama, et ohutus raudteel üldiselt säiliks ja võimaluse korral pidevalt täiustuks, võttes arvesse ühenduse õigusaktide täiustumist ning tehnika ja teaduse arengut ning tegeldes eelisjärjekorras tõsiste õnnetusjuhtumite ärahoidmisega.

| (19) | Liikmesriikidel on võimalik taotleda rangemate nõuete kehtestamist eriolukordadele, kui need ei kahjusta koostalitlust. Seda võimaldavad raudteede ohutuse direktiivi artikkel 8 ja käesoleva KTK punkt 1.1.6. Selliste rangemate nõuete aluseks võivad olla stsenaariumide analüüsid ja riskianalüüs ning need võivad olla esitatud infrastruktuuri, energia ja käitamise allsüsteemide kohta. Liikmesriikidelt eeldatakse, et nad peaksid rangemate nõuete kehtestamisel silmas raudteede majanduslikku elujõulisust ja konsulteeriksid asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ettevõtjate ja päästeasutustega. |
| --- | --- |

(19)

Liikmesriikidel on võimalik taotleda rangemate nõuete kehtestamist eriolukordadele, kui need ei kahjusta koostalitlust. Seda võimaldavad raudteede ohutuse direktiivi artikkel 8 ja käesoleva KTK punkt 1.1.6. Selliste rangemate nõuete aluseks võivad olla stsenaariumide analüüsid ja riskianalüüs ning need võivad olla esitatud infrastruktuuri, energia ja käitamise allsüsteemide kohta. Liikmesriikidelt eeldatakse, et nad peaksid rangemate nõuete kehtestamisel silmas raudteede majanduslikku elujõulisust ja konsulteeriksid asjaomaste raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate, raudtee-ettevõtjate ja päästeasutustega.

| (20) | Tunnelite ja rongide suhtes võetavate meetmete kindlaksmääramisel lähtuti ainult piiratud arvust õnnetuste liikidest. Tehti kindlaks asjaomased meetmed, mille abil kaotatakse seda liiki õnnetusjuhtumitest tulenevad ohud või vähendatakse neid oluliselt. Need jagati vältimismeetmeteks, pehmendamismeetmeteks, evakuatsioonimeetmeteks ja päästemeetmeteks. Käesoleva KTK D lisas näidatakse õnnetusjuhtumite ja meetmete vahelisi kvalitatiivseid seoseid ning seda, milliseid meetmeid millist liiki õnnetusjuhtumite korral rakendada. Seega ei taga kõnealuse KTK kohaldamine inimohvrite ohu puudumist. |
| --- | --- |

(20)

Tunnelite ja rongide suhtes võetavate meetmete kindlaksmääramisel lähtuti ainult piiratud arvust õnnetuste liikidest. Tehti kindlaks asjaomased meetmed, mille abil kaotatakse seda liiki õnnetusjuhtumitest tulenevad ohud või vähendatakse neid oluliselt. Need jagati vältimismeetmeteks, pehmendamismeetmeteks, evakuatsioonimeetmeteks ja päästemeetmeteks. Käesoleva KTK D lisas näidatakse õnnetusjuhtumite ja meetmete vahelisi kvalitatiivseid seoseid ning seda, milliseid meetmeid millist liiki õnnetusjuhtumite korral rakendada. Seega ei taga kõnealuse KTK kohaldamine inimohvrite ohu puudumist.

| (21) | Päästeteenistuste rolli ja vastutuse määravad riiklikud asutused. Käesolevas KTKs kirjeldatud päästemeetmed põhinevad eeldusel, et tunneliõnnetustesse sekkuvad päästeteenistused kaitsevad elusid, mitte ainelist vara, nagu sõidukid või ehitised. Selles KTKs kirjeldati üksikasjalikumalt päästeteenistuste eeldatavaid ülesanded iga õnnetuse liigi puhul. |
| --- | --- |

(21)

Päästeteenistuste rolli ja vastutuse määravad riiklikud asutused. Käesolevas KTKs kirjeldatud päästemeetmed põhinevad eeldusel, et tunneliõnnetustesse sekkuvad päästeteenistused kaitsevad elusid, mitte ainelist vara, nagu sõidukid või ehitised. Selles KTKs kirjeldati üksikasjalikumalt päästeteenistuste eeldatavaid ülesanded iga õnnetuse liigi puhul.

| (22) | Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(22)

Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 alusel moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Komisjon võtab vastu koostalitluse tehnilise kirjelduse (KTK), mis on seotud raudteetunnelite ohutusega üleeuroopalises tavaraudteevõrgustikus, millele osutatakse direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikes 1, ja üleeuroopalises kiirraudteevõrgustikus, millele osutatakse direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikes 1.

KTK on esitatud käesoleva otsuse lisas.

KTKd kohaldatakse täies ulatuses direktiivi 2001/16/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi suhtes ja direktiivi 96/48/EÜ I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes, võttes arvesse käesoleva otsuse artiklit 2.

Artikkel 2

1.   KTK C lisa avatud punktide hulgas loetletud küsimuste puhul tuleb direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitlusvõime kindlakstegemiseks järgida tingimusi, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, millega lubatakse võtta kasutusele käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteeme.

2.   Iga liikmesriik teatab teistele liikmesriikidele ja komisjonile kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist järgmised andmed:

| (a) | lõikes 1 osutatud kohaldatavad tehnilised eeskirjad; |
| --- | --- |

(a)

lõikes 1 osutatud kohaldatavad tehnilised eeskirjad;

| (b) | kõnealuste eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused; |
| --- | --- |

(b)

kõnealuste eeskirjade täitmise suhtes kohaldatavad hindamis- ja kontrollimenetlused;

| (c) | asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks teostada kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi. |
| --- | --- |

(c)

asutused, kellele liikmesriik teeb ülesandeks teostada kõnealuseid hindamis- ja kontrollimenetlusi.

Artikkel 3

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Artikkel 4

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 20. detsember 2007.

Komisjoni nimel

komisjoni asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/32/EÜ (ELT L 141, 2.6.2007).

1

(2)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6. Direktiivi on viimati muudetud direktiiviga 2007/32/EÜ

2

(3)  ELT L 164, 30.4.2004, lk 44.

3

---

LISA

DIREKTIIV 2001/16/EÜ – ÜLEEUROOPALISE TAVARAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUS

DIREKTIIV 96/48/EÜ – ÜLEEUROOPALISE KIIRRAUDTEESÜSTEEMI KOOSTALITLUS

KOOSTALITLUSE TEHNILISE KIRJELDUSE KAVAND

Allsüsteemid: infrastruktuur, energiavarustus, käitamine ja liikluskorraldus, juhtkäsud ja signaalimine, veerem

Teema: raudteetunnelite ohutus

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.1.

| 1.1.1. | Tunnelite ohutus osana üldisest ohutusest |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | Tunneli pikkus |
| --- | --- |

1.1.2.

| 1.1.3. | Reisijate veoks ettenähtud raudteeveeremite tuleohutusklassid |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.3.1. | Veerem kuni 5 km pikkuste tunnelite jaoks |
| --- | --- |

1.1.3.1.

| 1.1.3.2. | Veerem kõigi tunnelite jaoks |
| --- | --- |

1.1.3.2.

| 1.1.3.3. | Veerem maa-aluste jaamadega tunnelite jaoks |
| --- | --- |

1.1.3.3.

| 1.1.4. | Maa-alused jaamad |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | Ohtlikud kaubad |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Liikmesriikides rakendatavad ohutuse erimeetmed |
| --- | --- |

1.1.6.

| 1.1.7. | Ohud, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd, ja ohud, mida käesolev KTK ei hõlma |
| --- | --- |

1.1.7.

| 1.2. | Geograafiline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesoleva KTK sisu |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÄÄRATLUS |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Üldine |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ohustsenaariumid |
| --- | --- |

2.2.

| 2.2.1. | N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, tulekahjule järgnev plahvatus, mürgise suitsu või gaasi eraldumine. |
| --- | --- |

2.2.1.

| 2.2.2. | N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge, rööbastelt mahasõit |
| --- | --- |

2.2.2.

| 2.2.3. | Pikenenud peatus |
| --- | --- |

2.2.3.

| 2.2.4. | Erandid |
| --- | --- |

2.2.4.

| 2.3. | Päästeteenistuste roll |
| --- | --- |

2.3.

| 3. | PÕHINÕUDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Olulised nõuded vastavalt direktiivile 2001/16/EÜ |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tunnelite ohutusega seotud üksikasjalikud põhinõuded |
| --- | --- |

3.2.

| 4. | ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Tehniliste kirjelduste ülevaade |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Infrastruktuuri allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.3. | Konstruktsiooni tulekaitsenõuded |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.5. | Tulekahju avastamise süsteem |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Ohutu piirkonna määratlus |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.4. | Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

| 4.2.2.6.5. | Alternatiivsed tehnilised lahendused |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

| 4.2.2.7. | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.9. | Evakuatsioonitähised |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Avariiside |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.13. | Veevarustus |
| --- | --- |

4.2.2.13.

| 4.2.3. | Energiavarustuse allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.3.1. | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |
| --- | --- |

4.2.3.1.

| 4.2.3.2. | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

4.2.3.2.

| 4.2.3.3. | Elektrivarustus |
| --- | --- |

4.2.3.3.

| 4.2.3.4. | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.2.3.4.

| 4.2.3.5. | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

4.2.3.5.

| 4.2.4. | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.4.1. | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid |
| --- | --- |

4.2.4.1.

| 4.2.5. | Veeremi allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.5.1. | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

4.2.5.1.

| 4.2.5.2. | Reisirongi tulekustutid |
| --- | --- |

4.2.5.2.

| 4.2.5.3. | Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3.

| 4.2.5.3.1. | Sõiduvõime |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

| 4.2.5.3.2. | Juhi kaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

| 4.2.5.3.3. | Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

| 4.2.5.4. | Reisirongi tuletõkked |
| --- | --- |

4.2.5.4.

| 4.2.5.5. | Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju: |
| --- | --- |

4.2.5.5.

| 4.2.5.5.1. | Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime |
| --- | --- |

4.2.5.5.1.

| 4.2.5.5.2. | Piduritele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

| 4.2.5.5.3. | Veojõule esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

| 4.2.5.6. | Rongi tulekahjuandurid |
| --- | --- |

4.2.5.6.

| 4.2.5.7. | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

4.2.5.7.

| 4.2.5.8. | Hädapidurduse tühistamine |
| --- | --- |

4.2.5.8.

| 4.2.5.9. | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9.

| 4.2.5.10. | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine |
| --- | --- |

4.2.5.10.

| 4.2.5.11. | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11.

| 4.2.5.11.1. | Sõitjate varuväljapääsud |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

| 4.2.5.11.2. | Sõitjatele ettenähtud uksed |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

| 4.2.5.12. | Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.5.12.

| 4.3. | Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Liidesed infrastruktuuri allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.2.1. | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.3.2.1.

| 4.3.2.2. | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

4.3.2.2.

| 4.3.3. | Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.3.1. | Veojõu toitesüsteemide segmentimine |
| --- | --- |

4.3.3.1.

| 4.3.4. | Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Liidesed käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.5.1. | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.3.5.1.

| 4.3.5.2. | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.3.5.2.

| 4.3.5.3. | Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.3.5.3.

| 4.3.5.4. | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.3.5.4.

| 4.3.6. | Liidesed veeremi allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.3.6.1. | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

4.3.6.1.

| 4.3.6.2. | Muud veeremile esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.3.6.2.

| 4.3.7. | Liidesed liikumispuudega isikute allsüsteemiga |
| --- | --- |

4.3.7.

| 4.3.7.1. | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.3.7.1.

| 4.4. | Käituseeskirjad |
| --- | --- |

4.4.

| 4.4.1. | Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased meetmed |
| --- | --- |

4.4.1.

| 4.4.1.1. | Enne rongi käitamist |
| --- | --- |

4.4.1.1.

| 4.4.1.2. | Rongi käitamise ajal |
| --- | --- |

4.4.1.2.

| 4.4.1.2.1. | Ohutuse jaoks olulised seadmed |
| --- | --- |

4.4.1.2.1.

| 4.4.1.2.2. | Teljepuksi ülekuumenemine |
| --- | --- |

4.4.1.2.2.

| 4.4.2. | Hädaolukorra eeskiri |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3.

| 4.4.3.1. | Sisu |
| --- | --- |

4.4.3.1.

| 4.4.3.2. | Märgistamine |
| --- | --- |

4.4.3.2.

| 4.4.3.3. | Õppused |
| --- | --- |

4.4.3.3.

| 4.4.4. | Isoleerimis- ja maandustoimingud |
| --- | --- |

4.4.4.

| 4.4.5. | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.4.5.

| 4.4.6. | Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6.

| 4.4.7. | Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.4.7.

| 4.5. | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.5.

| 4.5.1. | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Veeremi hooldus |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.2.1. | Reisirong |
| --- | --- |

4.5.2.1.

| 4.5.2.2. | Kaubarong |
| --- | --- |

4.5.2.2.

| 4.6. | Kutsekvalifikatsioon |
| --- | --- |

4.6.

| 4.6.1. | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1.

| 4.7. | Tervisekaitse- ja ohutusnõuded |
| --- | --- |

4.7.

| 4.7.1. | Enesepäästevahend |
| --- | --- |

4.7.1.

| 4.8. | Infrastruktuuri- ja veeremiregister |
| --- | --- |

4.8.

| 4.8.1. | Infrastruktuuriregister |
| --- | --- |

4.8.1.

| 4.8.2. | Veeremiregister |
| --- | --- |

4.8.2.

| 5. | KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID |
| --- | --- |

5.

| 6. | KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Koostalitlusvõime komponendid |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Allsüsteemid |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vastavushindamine (üldosa) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Vastavushindamise menetlused (moodulid) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Olemasolevad lahendused |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Hoolduse hindamine |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Käituseeskirjade hindamine |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.2.7. | Lisanõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud nõuete järgimise hindamisele |
| --- | --- |

6.2.7.

| 6.2.7.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus |
| --- | --- |

6.2.7.1.

| 6.2.7.2. | Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele |
| --- | --- |

6.2.7.2.

| 6.2.7.3. | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded |
| --- | --- |

6.2.7.3.

| 6.2.7.4. | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

6.2.7.4.

| 6.2.7.5. | Päästeteenistuste juurdepääs ja varustus |
| --- | --- |

6.2.7.5.

| 6.2.7.6. | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

6.2.7.6.

| 6.2.7.7. | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid |
| --- | --- |

6.2.7.7.

| 6.2.8. | Lisanõuded raudtee-ettevõtjale esitatavate nõuete järgimise hindamisele |
| --- | --- |

6.2.8.

| 6.2.8.1. | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

6.2.8.1.

| 6.2.8.2. | Enesepäästevahend |
| --- | --- |

6.2.8.2.

| 7. | RAKENDAMINE |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Käesoleva KTK kohaldamine kasutuselevõetavate allsüsteemide suhtes |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Olemasoleva projekti järgi ehitatud uus veerem |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.3. | Uutes tunnelites sõitmiseks suunatud olemasolev veerem |
| --- | --- |

7.1.3.

| 7.2. | Käesoleva KTK kohaldamine juba kasutusel olevate allsüsteemide suhtes |
| --- | --- |

7.2.

| 7.2.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.2.1.

| 7.2.2. | Üle 1 km pikkuste tunnelite täiustamis- või uuendamismeetmed: infrastruktuuri ja energiavarustuse allsüsteemid |
| --- | --- |

7.2.2.

| 7.2.2.1. | Infrastruktuuri allsüsteem |
| --- | --- |

7.2.2.1.

| 7.2.2.2. | Energiavarustuse allsüsteem |
| --- | --- |

7.2.2.2.

| 7.2.3. | Täiustamis- või uuendamismeetmed juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide puhul |
| --- | --- |

7.2.3.

| 7.2.3.1. | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem: meetmete võtmist ei nõuta. |
| --- | --- |

7.2.3.1.

| 7.2.3.2. | Käitamise allsüsteem: |
| --- | --- |

7.2.3.2.

| 7.2.3.3. | Veeremi allsüsteem (reisirong) |
| --- | --- |

7.2.3.3.

| 7.2.4. | Muud olemasolevad tunnelid |
| --- | --- |

7.2.4.

| 7.3. | KTK läbivaatamine |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | Erandid riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute jaoks |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Kehtivad lepingud |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.2. | Uued lepingud ja kehtivate lepingute muutmine |
| --- | --- |

7.4.2.

| 7.5. | Erijuhud |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Erijuhtude loetelu |
| --- | --- |

7.5.2.

| A LISA – | Infrastruktuuriregister |
| --- | --- |

A LISA –

| B LISA – | Veeremiregister |
| --- | --- |

B LISA –

| C LISA – | Avatud punktid |
| --- | --- |

C LISA –

| D LISA – | Vahejuhtumite liikide ja meetmete vahelised seosed |
| --- | --- |

D LISA –

| E LISA – | Allsüsteemide hindamine |
| --- | --- |

E LISA –

| F LISA – | Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid |
| --- | --- |

F LISA –

| G LISA – | Sõnastik |
| --- | --- |

G LISA –

1.   SISSEJUHATUS

1.1.   Tehniline kohaldamisala

| 1.1.1. | Tunnelite ohutus osana üldisest ohutusest
  Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) kehtib uute, uuendatud ja ajakohastatud allsüsteemide kohta. See on kehtestatud direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisas osutatud järgmistele allsüsteemidele: infrastruktuur, energiavarustus, juhtkäsud, käitamine ning veerem.
  Tunnelite ohutust mõjutavad üldised raudteeohutuse meetmed (nagu näiteks signaalimine), mida käesolevas KTKs ei täpsustata. Siin kehtestatakse ainult erimeetmed tunnelitega seotud ohtude vähendamiseks.
  Raudteeohutuse üldmeetmed:
  Otseselt raudteede käitamisega seotud ohtude, nagu rööbastelt mahasõidu ja teiste rongidega kokkupõrke ohu puhul rakendatakse raudteeohutuse üldmeetmeid. Tunnelikeskkonna mõju ja seega ka mõnda vastavat vastumeedet käsitletakse käesolevas KTKs sel määral, kuivõrd need mõjutavad raudteetunnelite ohutust.
  Erimeetmed tunnelite jaoks:
  Käesoleva KTK eesmärk on määrata infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise, veeremi ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemide jaoks sidusad meetmed, et tagada seeläbi tunnelite optimaalne turvalisuse tase kõige kulutasuvamal viisil. See võimaldab direktiividele 96/48/EÜ (kiirraudteevõrgustiku kohta) ja 2001/16/EÜ (tavaraudteevõrgustiku kohta) vastavate rongide vaba liikumist ühtlustatud ohutustingimuste alusel üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites. |
| --- | --- |

1.1.1.

Tunnelite ohutus osana üldisest ohutusest

Käesolev koostalitluse tehniline kirjeldus (KTK) kehtib uute, uuendatud ja ajakohastatud allsüsteemide kohta. See on kehtestatud direktiivide 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisas osutatud järgmistele allsüsteemidele: infrastruktuur, energiavarustus, juhtkäsud, käitamine ning veerem.

Tunnelite ohutust mõjutavad üldised raudteeohutuse meetmed (nagu näiteks signaalimine), mida käesolevas KTKs ei täpsustata. Siin kehtestatakse ainult erimeetmed tunnelitega seotud ohtude vähendamiseks.

Raudteeohutuse üldmeetmed:

Otseselt raudteede käitamisega seotud ohtude, nagu rööbastelt mahasõidu ja teiste rongidega kokkupõrke ohu puhul rakendatakse raudteeohutuse üldmeetmeid. Tunnelikeskkonna mõju ja seega ka mõnda vastavat vastumeedet käsitletakse käesolevas KTKs sel määral, kuivõrd need mõjutavad raudteetunnelite ohutust.

Erimeetmed tunnelite jaoks:

Käesoleva KTK eesmärk on määrata infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise, veeremi ning käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemide jaoks sidusad meetmed, et tagada seeläbi tunnelite optimaalne turvalisuse tase kõige kulutasuvamal viisil. See võimaldab direktiividele 96/48/EÜ (kiirraudteevõrgustiku kohta) ja 2001/16/EÜ (tavaraudteevõrgustiku kohta) vastavate rongide vaba liikumist ühtlustatud ohutustingimuste alusel üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites.

| 1.1.2. | Tunneli pikkus






  — | Käesoleva KTK kõiki nõudeid kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 1 km, kui ei ole märgitud teisiti. |
| --- | --- | --- |

1.1.2.

Tunneli pikkus

—

Käesoleva KTK kõiki nõudeid kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 1 km, kui ei ole märgitud teisiti.

| — | Tunnelite puhul, mis on pikemad kui 20 km, tuleb teha eraldi ohutusuuring, mille põhjal võib lisanduda nõue võtta täiendavaid ohutusmeetmeid, mida ei ole käesolevas tehnilistes KTKs kirjeldatud, et lubada koostalitlusvõimelisi ronge (asjaomastele KTKdele vastavaid ronge) sõita vastuvõetavas tuleohutuskeskkonnas. |
| --- | --- |

—

Tunnelite puhul, mis on pikemad kui 20 km, tuleb teha eraldi ohutusuuring, mille põhjal võib lisanduda nõue võtta täiendavaid ohutusmeetmeid, mida ei ole käesolevas tehnilistes KTKs kirjeldatud, et lubada koostalitlusvõimelisi ronge (asjaomastele KTKdele vastavaid ronge) sõita vastuvõetavas tuleohutuskeskkonnas.

| — | Järjestikuseid tunneleid EI käsitata ühe tunnelina, kui on täidetud järgmised tingimused:






  (A) | nende vahe avatud teelõigus on pikem kui 500 m |
| --- | --- | --- |

—

Järjestikuseid tunneleid EI käsitata ühe tunnelina, kui on täidetud järgmised tingimused:

(A)

nende vahe avatud teelõigus on pikem kui 500 m

| (B) | sissepääs ohutusse alasse ja sealt väljapääs asub avatud teelõigus |
| --- | --- |

(B)

sissepääs ohutusse alasse ja sealt väljapääs asub avatud teelõigus

| 1.1.3. | Reisijate veoks ettenähtud raudteeveeremite tuleohutusklassid
  Tunnelisse lubamiseks peab veerem kuuluma ühte kahest järgmisest ohutusklassist A ja B (järgmised määratlused on ühtlustatud veeremi KTK punktiga 4.2.7.2.1 ja standardi prEN45545 1. osaga): |
| --- | --- |

1.1.3.

Reisijate veoks ettenähtud raudteeveeremite tuleohutusklassid

Tunnelisse lubamiseks peab veerem kuuluma ühte kahest järgmisest ohutusklassist A ja B (järgmised määratlused on ühtlustatud veeremi KTK punktiga 4.2.7.2.1 ja standardi prEN45545 1. osaga):

| 1.1.3.1. | Veerem kuni 5 km pikkuste tunnelite jaoks
  Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kuni 5 km pikkustes maa-alustes teelõikudes ja tunnelites ning millest saab evakueeruda külje pealt, kuulub A klassi. Tulekahjuhäire töölehakkamise korral liigub rong ohutusse piirkonda (vt määratlus punktis 4.2.2.6.1), mis asub maksimaalselt neljaminutilise sõiduteekonna kaugusel, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Ohutus piirkonnas saavad sõitjad ja töötajad rongist evakueeruda. Kui rong ei saa edasi liikuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu. |
| --- | --- |

1.1.3.1.

Veerem kuni 5 km pikkuste tunnelite jaoks

Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kuni 5 km pikkustes maa-alustes teelõikudes ja tunnelites ning millest saab evakueeruda külje pealt, kuulub A klassi. Tulekahjuhäire töölehakkamise korral liigub rong ohutusse piirkonda (vt määratlus punktis 4.2.2.6.1), mis asub maksimaalselt neljaminutilise sõiduteekonna kaugusel, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Ohutus piirkonnas saavad sõitjad ja töötajad rongist evakueeruda. Kui rong ei saa edasi liikuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu.

| 1.1.3.2. | Veerem kõigi tunnelite jaoks
  Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kõigis üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites, kuulub B klassi. Selle kategooria rongidel on tuletõkked, et kaitsta sõitjaid ja töötajaid kuumuse ja suitsu eest põlevas rongis kuni 15 minutit. Tuletõkked ja täiendavad ohutusmeetmed sõiduvõime hoidmiseks võimaldavad sellisel rongil väljuda 20 km pikkusest tunnelist ja jõuda ohutusse piirkonda, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Kui rong ei saa tunnelist väljuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu. |
| --- | --- |

1.1.3.2.

Veerem kõigi tunnelite jaoks

Veerem, mis on kavandatud ja ehitatud käitamiseks kõigis üleeuroopalise raudteesüsteemi tunnelites, kuulub B klassi. Selle kategooria rongidel on tuletõkked, et kaitsta sõitjaid ja töötajaid kuumuse ja suitsu eest põlevas rongis kuni 15 minutit. Tuletõkked ja täiendavad ohutusmeetmed sõiduvõime hoidmiseks võimaldavad sellisel rongil väljuda 20 km pikkusest tunnelist ja jõuda ohutusse piirkonda, eeldusel et rong suudab liikuda kiirusega 80 km/h. Kui rong ei saa tunnelist väljuda, evakueerutakse tunnelite infrastruktuurirajatiste kaudu.

| 1.1.3.3 | Veerem maa-aluste jaamadega tunnelite jaoks
  Kui tunnelis on maa-alused jaamad, nagu on määratletud punktis 1.1.4, mis on hädaolukorra lahendamise plaanil märgitud evakueerumiskohtadeks, ning kui järjestikuste maa-aluste jaamade ning lähima maa-aluse jaama ja tunneli suudme vahelised teelõigud on lühemad kui 5 km, peavad rongid täitma A klassi nõudeid. |
| --- | --- |

1.1.3.3

Veerem maa-aluste jaamadega tunnelite jaoks

Kui tunnelis on maa-alused jaamad, nagu on määratletud punktis 1.1.4, mis on hädaolukorra lahendamise plaanil märgitud evakueerumiskohtadeks, ning kui järjestikuste maa-aluste jaamade ning lähima maa-aluse jaama ja tunneli suudme vahelised teelõigud on lühemad kui 5 km, peavad rongid täitma A klassi nõudeid.

| 1.1.4. | Maa-alused jaamad
  Raudtee allsüsteemidega seoses peavad tunnelites asuvad jaamad vastama käesoleva KTK asjakohastele nõuetele.
  Peale selle peavad üldsusele juurdepääsetavad jaama osad vastama riiklikele tuleohutusnõuetele.
  Kui kõnealused kaks tingimust on täidetud, võib maa-alust jaama pidada ohutuks piirkonnaks punkti 4.2.2.6.1 tähenduses. |
| --- | --- |

1.1.4.

Maa-alused jaamad

Raudtee allsüsteemidega seoses peavad tunnelites asuvad jaamad vastama käesoleva KTK asjakohastele nõuetele.

Peale selle peavad üldsusele juurdepääsetavad jaama osad vastama riiklikele tuleohutusnõuetele.

Kui kõnealused kaks tingimust on täidetud, võib maa-alust jaama pidada ohutuks piirkonnaks punkti 4.2.2.6.1 tähenduses.

| 1.1.5. | Ohtlikud kaubad
  Ohtlike kaupade vedamist käsitlevad üldised ohutusmeetmed on määratletud käitamise KTKs ja ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjas. Käesolevas KTKs ei nähta ette tunneliga seotud erimeetmeid. Asjaomane riiklik asutus võib kehtestada erimeetmeid vastavalt punktile 1.1.6. |
| --- | --- |

1.1.5.

Ohtlikud kaubad

Ohtlike kaupade vedamist käsitlevad üldised ohutusmeetmed on määratletud käitamise KTKs ja ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjas. Käesolevas KTKs ei nähta ette tunneliga seotud erimeetmeid. Asjaomane riiklik asutus võib kehtestada erimeetmeid vastavalt punktile 1.1.6.

| 1.1.6. | Liikmesriikides rakendatavad ohutuse erimeetmed
  Üldiselt on käesoleva KTK nõuded ühtlustatud. Raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 punkti 1 kohaselt ei tohi riigid alandada olemasolevat ohutuse taset. Liikmesriigid võivad rakendada rangemaid nõudeid juhul, kui need ei takista direktiivile 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, vastavate rongide käitamist.
  Liikmesriigid võivad raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 kohaselt kehtestada uusi ja rangemaid nõudeid. Selliste nõuete kehtestamisest tuleb komisjoni eelnevalt teavitada. Rangemad nõuded peavad põhinema riskianalüüsil ja neid peab õigustama konkreetne ohuolukord. Enne kõnealuste nõuete kehtestamist tuleb konsulteerida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga ja asjaomaste päästeasutustega ning teha kulude-tulude analüüs. |
| --- | --- |

1.1.6.

Liikmesriikides rakendatavad ohutuse erimeetmed

Üldiselt on käesoleva KTK nõuded ühtlustatud. Raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 4 punkti 1 kohaselt ei tohi riigid alandada olemasolevat ohutuse taset. Liikmesriigid võivad rakendada rangemaid nõudeid juhul, kui need ei takista direktiivile 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, vastavate rongide käitamist.

Liikmesriigid võivad raudteede ohutuse direktiivi 2004/49/EÜ artikli 8 kohaselt kehtestada uusi ja rangemaid nõudeid. Selliste nõuete kehtestamisest tuleb komisjoni eelnevalt teavitada. Rangemad nõuded peavad põhinema riskianalüüsil ja neid peab õigustama konkreetne ohuolukord. Enne kõnealuste nõuete kehtestamist tuleb konsulteerida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga ja asjaomaste päästeasutustega ning teha kulude-tulude analüüs.

| 1.1.7. | Ohud, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd, ja ohud, mida käesolev KTK ei hõlma
  Käesolev KTK hõlmab eespool osutatud allsüsteemide puhul tekkida võivaid spetsiifilisi ohtusid, mis on seotud sõitjate ja rongi personali ohutusega tunnelites.
  Käesolev KTK ei hõlma järgmisi ohtusid:






  — | terrorism kui tahtlik ja kavandatud tegu, mille eesmärk on põhjustada hävingut, vigastusi ja inimohvreid |
| --- | --- | --- |

1.1.7.

Ohud, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd, ja ohud, mida käesolev KTK ei hõlma

Käesolev KTK hõlmab eespool osutatud allsüsteemide puhul tekkida võivaid spetsiifilisi ohtusid, mis on seotud sõitjate ja rongi personali ohutusega tunnelites.

Käesolev KTK ei hõlma järgmisi ohtusid:

—

terrorism kui tahtlik ja kavandatud tegu, mille eesmärk on põhjustada hävingut, vigastusi ja inimohvreid

| — | tunnelite püsirajatiste hooldusega seotud töötajate tervis ja ohutus |
| --- | --- |

—

tunnelite püsirajatiste hooldusega seotud töötajate tervis ja ohutus

| — | ehitiste ja rongide kahjustumisest tulenev rahaline kahju |
| --- | --- |

—

ehitiste ja rongide kahjustumisest tulenev rahaline kahju

| — | loata sisenemine tunnelisse |
| --- | --- |

—

loata sisenemine tunnelisse

| — | rööbastelt mahasõitnud rongi mõju tunneli konstruktsioonile: eksperdihinnangu kohaselt ei ole mahasõitnud rongi mõju piisav, et vähendada tunneli konstruktsiooni kandevõimet |
| --- | --- |

—

rööbastelt mahasõitnud rongi mõju tunneli konstruktsioonile: eksperdihinnangu kohaselt ei ole mahasõitnud rongi mõju piisav, et vähendada tunneli konstruktsiooni kandevõimet

| — | käesolevas KTKs ei käsitleta mööduvate rongide aerodünaamilistest mõjudest tulenevaid ohutusprobleeme (vt infrastruktuuri allsüsteemi KTK). |
| --- | --- |

—

käesolevas KTKs ei käsitleta mööduvate rongide aerodünaamilistest mõjudest tulenevaid ohutusprobleeme (vt infrastruktuuri allsüsteemi KTK).

1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on direktiivi 2001/16/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline tavaraudteesüsteem ja direktiivi 96/48/EÜ I lisas kirjeldatud üleeuroopaline kiiraudteesüsteem.

1.3.   Käesoleva KTK sisu

Direktiivi 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõike 3 kohaselt peab käesolev KTK:

| a) | esitama selle ettenähtud reguleerimisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa, direktiivi II lisas osutatud allsüsteem või selle osa) – 2. peatükk; |
| --- | --- |

a)

esitama selle ettenähtud reguleerimisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa, direktiivi II lisas osutatud allsüsteem või selle osa) – 2. peatükk;

| b) | määratlema põhilised nõuded igale asjaomasele allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega – 3. peatükk; |
| --- | --- |

b)

määratlema põhilised nõuded igale asjaomasele allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega – 3. peatükk;

| c) | kehtestama talitluslikud ja tehnilised kirjeldused allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega. Vajaduse korral võivad kõnealused tehnilised kirjeldused allsüsteemist olenevalt erineda, näiteks olenevalt direktiivi I lisas sätestatud liini-, jaama- ja veeremiliikidest – 4. peatükk; |
| --- | --- |

c)

kehtestama talitluslikud ja tehnilised kirjeldused allsüsteemile ja selle liidestele muude allsüsteemidega. Vajaduse korral võivad kõnealused tehnilised kirjeldused allsüsteemist olenevalt erineda, näiteks olenevalt direktiivi I lisas sätestatud liini-, jaama- ja veeremiliikidest – 4. peatükk;

| d) | määratlema koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleerivad Euroopa tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk; |
| --- | --- |

d)

määratlema koostalitluse komponendid ja liidesed, mida reguleerivad Euroopa tehnilised kirjeldused, kaasa arvatud Euroopa standardid, et saavutada koostalitlus üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires – 5. peatükk;

| e) | määrama kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetlused. Eelkõige hõlmab see otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlusi, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk; |
| --- | --- |

e)

määrama kindlaks iga käsitletava juhtumi puhul rakendatavad vastavus- või kasutussobivuse hindamise menetlused. Eelkõige hõlmab see otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlusi, mida tuleb kasutada koostalitluse komponentide vastavuse või kasutussobivuse hindamisel ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamisel – 6. peatükk;

| f) | määratlema KTK rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKle on muutunud normiks – 7. peatükk; |
| --- | --- |

f)

määratlema KTK rakendamise strateegia. Eelkõige on vaja kindlaks määrata etapid, mis tuleb läbida saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTKle on muutunud normiks – 7. peatükk;

| g) | määratlema asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimused allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks vajalikel töödel, samuti KTK rakendamise – 4. peatükk. |
| --- | --- |

g)

määratlema asjaomaste töötajate kutsekvalifikatsioon ning tervisekaitse ja tööohutuse tingimused allsüsteemi käitamiseks ja hooldamiseks vajalikel töödel, samuti KTK rakendamise – 4. peatükk.

Vastavalt artikli 5 lõikele 5 võib erijuhtumite jaoks lisada KTK igale osale erijuhtumid; need on määratletud 7. peatükis.

Käesolev KTK sisaldab ka punktides 1.1 ja 1.2 osutatud kohaldamisalale eriomaseid käitus- ja hoolduseeskirju, mida kirjeldatakse üksikasjalikult 4. peatükis.

2.   ALLSÜSTEEMI/KOHALDAMISALA MÄÄRATLUS

2.1.   Üldine

Raudteetunnelite ohutuse KTK laieneb kõigile raudteesüsteemi osadele, mis on olulised käitamise ajal sõitjate ja töötajate ohutuse tagamiseks tunnelites. Asjaomased allsüsteemid on esitatud punktis 1.1, mis käsitleb tehnilist kohaldamisala; samuti nenditakse seal, et käesolevas KTKs käsitletakse ainult tunneliga seotud ohutusmeetmeid. 2. peatüki punktis 2.2 käsitletakse tunnelite ohustsenaariume.

Tunnelite ohutuse edendamiseks võetakse nelja järjestikuse tasandi kaitsemeetmeid: vältimismeetmed, leevendusmeetmed, evakuatsioonimeetmed ja päästemeetmed. Suurima panuse saab anda vältimismeetmetega, millele järgnevad leevendusmeetmed ja nii edasi. Üks raudteede põhiomadusi on nende olemusest tulenev võimalus hoida ära õnnetusi seeläbi, et veerem liigub rööbastel ning liiklust kontrollitakse ja reguleeritakse signaalimissüsteemi abil. Eelloetletud eri tasandite ohutusmeetmetega saavutatakse allesjääva ohu madal tase.

Image

2.2.   Ohustsenaariumid

Käesoleva KTK puhul eeldatakse, et üksnes raudteega seonduvaid ohtusid hõlmatakse vastavate meetmetega, mis tulenevad üldjuhul raudteesektoris kohaldatavatest ohutuseeskirjadest ja mida jõustatakse muude KTKdega, mida samuti praegu viimistletakse või mille koostamine volitatakse Euroopa Raudteeagentuurile. Käesolevas KTKs käsitletakse siiski meetmeid, mis aitaksid vältida või leevendada pärast raudteeõnnetust toimuva evakuatsiooni või päästetööga seotud raskusi.

Image

On tehtud kindlaks asjaomased meetmed, millega kaotatakse või vähendatakse oluliselt kõnealustes stsenaariumides tekkivaid ohte. Kõnesolevad meetmed on välja töötatud vältimise, leevendamise, evakuatsiooni ja päästetööde kategooriates; kuid neid ei käsitleta käesolevas KTKs nende pealkirjade all, vaid asjaomaste allsüsteemide rubriikides.

Sätestatud meetmeid võib käsitada vastusena järgmistele kolme liiki vahejuhtumitele.

| 2.2.1. | N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, tulekahjule järgnev plahvatus, mürgise suitsu või gaasi eraldumine.
  Peamine oht on tuli. Eeldatakse, et tuli saab alguse ühes reisirongis või toiteallikas ning saavutab oma haripunkti 15 minuti jooksul pärast süttimist. Tulekahju avastatakse ja häire antakse nende 15 minuti jooksul.
  Võimalusel lahkub rong alati tunnelist.
  Kui rong peatub, evakueeritakse sõitjad rongimeeskonna juhtimisel või evakueeruvad nad ise ohutusse piirkonda. |
| --- | --- |

2.2.1.

N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, tulekahjule järgnev plahvatus, mürgise suitsu või gaasi eraldumine.

Peamine oht on tuli. Eeldatakse, et tuli saab alguse ühes reisirongis või toiteallikas ning saavutab oma haripunkti 15 minuti jooksul pärast süttimist. Tulekahju avastatakse ja häire antakse nende 15 minuti jooksul.

Võimalusel lahkub rong alati tunnelist.

Kui rong peatub, evakueeritakse sõitjad rongimeeskonna juhtimisel või evakueeruvad nad ise ohutusse piirkonda.

| 2.2.2. | N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge, rööbastelt mahasõit
  Tunneliga seotud meetmed keskenduvad evakueerimist ja päästejõudude sekkumist toetavatele sisse- ja väljapääsu rajatistele. Erinevus kuumadest stsenaariumidest on, et puudub tule tekitatud vaenulikust keskkonnast tulenev ajapiirang. |
| --- | --- |

2.2.2.

N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge, rööbastelt mahasõit

Tunneliga seotud meetmed keskenduvad evakueerimist ja päästejõudude sekkumist toetavatele sisse- ja väljapääsu rajatistele. Erinevus kuumadest stsenaariumidest on, et puudub tule tekitatud vaenulikust keskkonnast tulenev ajapiirang.

| 2.2.3. | Pikenenud peatus
  Pikenenud peatus (kavandamata peatus tunnelis, ilma et seda oleks põhjustanud rongis puhkenud tulekahju, mis kestab kauem kui 10 minutit) ei ohusta iseenesest sõitjaid ega töötajaid. See võib siiski tekitada paanikat ning spontaanset ja kontrollimatut evakueerumist, mille tulemusena ähvardavad inimesi tunnelikeskkonnas esinevad ohud. Tuleb võtta meetmed, et hoida kõnealused olukorrad kontrolli all. |
| --- | --- |

2.2.3.

Pikenenud peatus

Pikenenud peatus (kavandamata peatus tunnelis, ilma et seda oleks põhjustanud rongis puhkenud tulekahju, mis kestab kauem kui 10 minutit) ei ohusta iseenesest sõitjaid ega töötajaid. See võib siiski tekitada paanikat ning spontaanset ja kontrollimatut evakueerumist, mille tulemusena ähvardavad inimesi tunnelikeskkonnas esinevad ohud. Tuleb võtta meetmed, et hoida kõnealused olukorrad kontrolli all.

| 2.2.4. | Erandid
  Stsenaariumid, mida ei käsitleta, on loetletud punktis 1.1.7. |
| --- | --- |

2.2.4.

Erandid

Stsenaariumid, mida ei käsitleta, on loetletud punktis 1.1.7.

2.3.   Päästeteenistuste roll

Päästeteenistuste rolli määratlemine on asjaomase riikliku asutuse pädevuses. Käesolevas KTKs määratletud päästemeetmete aluseks on eeldus, et tunneliõnnetustesse sekkuvad päästeteenistused kaitsevad eelkõige inimelusid, mitte ainelist vara, nagu sõidukid või ehitised. Päästeteenistustelt eeldatakse järgmist:

n-ö kuuma vahejuhtumi puhul

| — | püüavad päästa inimesi, kes ei ole võimelised jõudma ohutusse piirkonda |
| --- | --- |

—

püüavad päästa inimesi, kes ei ole võimelised jõudma ohutusse piirkonda

| — | annavad evakueeritavatele esmaabi |
| --- | --- |

—

annavad evakueeritavatele esmaabi

| — | kustutavad tuld nii kaua, kui on vaja, et kaitsta ennast ja õnnetusse sattunud inimesi |
| --- | --- |

—

kustutavad tuld nii kaua, kui on vaja, et kaitsta ennast ja õnnetusse sattunud inimesi

| — | evakueerivad inimesi tunnelis asuvatest ohututest piirkondadest välja |
| --- | --- |

—

evakueerivad inimesi tunnelis asuvatest ohututest piirkondadest välja

n-ö külma vahejuhtumi puhul

| — | annavad esmaabi ohtlike vigastustega inimestele |
| --- | --- |

—

annavad esmaabi ohtlike vigastustega inimestele

| — | vabastavad lõksujäänud inimesi |
| --- | --- |

—

vabastavad lõksujäänud inimesi

| — | evakueerivad inimesi |
| --- | --- |

—

evakueerivad inimesi

Käesolev KTK ei hõlma ajalisi ega tõhususnõudeid. Arvestades, et paljude inimohvritega õnnetused raudteetunnelites on haruldased, on selge, et aset võivad leida vahejuhtumid, mille tõenäosus on äärmiselt väike ja mille puhul on ka hästivarustatud päästeteenistused võimetud, näiteks kaubarongis puhkenud suur tulekahju.

Asjaomaste riiklike asutuste kinnitatavate hädaolukorra lahendamise plaanide jaoks tuleb välja töötada üksikasjalikud kohalikele oludele kohandatud stsenaariumid. Kui ootused päästeteenistuste suhtes on neis kavades suuremad kui eespool kirjeldatud, võib ette näha vastavad lisameetmed või lisavarustuse.

D lisas esitatakse vahejuhtumite liikide ja meetmete vahelised kvalitatiivsed seosed. Peale selle kirjeldatakse kõnesolevas lisas ka seda, kuidas meetmed jagunevad punktis 2.1 osutatud nelja tasandi – vältimise, leevendamise, evakuatsiooni ja päästetööde – vahel.

3.   PÕHINÕUDED

Käesolevas peatükis sätestatakse direktiivi III lisas esitatud olulised nõuded, mida kohaldatakse allsüsteemi, selle osa või sellega seotud aspekti suhtes.

Kõigi kõnealuste oluliste nõuete puhul esitatakse üksikasjalik teave selle kohta, kuidas neid käesolevas KTKs arvesse võetakse, näiteks kas talitlusliku või tehnilise kirjelduse, käitamiseeskirja või töötajate pädevusega seotud tingimuse kehtestamise kaudu.

3.1.   Olulised nõuded vastavalt direktiivile 2001/16/EÜ

Direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisas sätestatakse järgmised olulised nõuded, mida tuleb järgida üleeuroopalises tavaraudteesüsteemis:

| — | ohutus |
| --- | --- |

—

ohutus

| — | töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

—

töökindlus ja käideldavus

| — | tervishoid |
| --- | --- |

—

tervishoid

| — | keskkonnakaitse |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitse

| — | tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

—

tehniline ühilduvus

Käesoleva KTKga seoses peetakse oluliseks ohutust ja tehnilist ühilduvust. (Töökindlust ja käideldavust võib käsitada ohutuse eeltingimusena ning selle tähtsust ei tohiks käesolevas KTKs alahinnata. Tervishoid ja keskkonnakaitse hõlmavad samu üksikasjalikke nõudeid, mida on kirjeldatud direktiivi III lisas).

3.2.   Tunnelite ohutusega seotud üksikasjalikud põhinõuded

Järgnevalt on kaldkirjas esitatud direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) III lisas sätestatud olulised nõuded, mis on tunnelite ohutuse jaoks asjakohased.

III lisa punkt 1.1.1 (üldnõuded): Ohutuse jaoks oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordadele kehtestatud eesmärkidele.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2 (allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised nõuded) ja 4.5 (hoolduseeskirjad).

III lisa punkt 1.1.4 (üldnõuded): Maarajatiste ja veeremi ehitus ning materjalide valik peavad tulekahju korral piirama tule puhkemist, levikut ja tagajärgi ja suitsu tekkimist, levikut ja tagajärgi.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.2.3 (ehitiste tulekaitsenõuded), 4.2.2.4 (ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded) ja 4.2.5.1 (veeremi materjaliomadused)

III lisa punkt 2.1.1 (infrastruktuur): Tuleb võtta vajalikud meetmed, et hoida ära soovimatu juurdepääs seadmetele.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.2.2 (volitamata juurdepääsu takistamine avariiväljapääsudele ja seadmeruumidele.

Tuleb kehtestada vajalikud nõuded, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse käesoleva KTK vastuvõtmisega tervikuna; seda kohaldatakse tunnelite suhtes, mille pikkus on 1–20 km. Tunnelite kohta, mis on pikemad kui 20 km, vt punkt 1.1.2.

III lisa punkt 2.2.1 (energiavarustus): Toitesüsteemide töötamine ei tohi seada ohtu ronge ega inimesi (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud).

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.3.1 (kontaktõhuliini või kontaktrööpa segmentimine), 4.2.3.2 (kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus), 4.2.3.5 (elektriseadmete töökindlus) ja 4.2.3.4 (tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded).

III lisa punkt 2.4.1 (veerem): Ohu korral peavad seadised võimaldama sõitjatel vedurijuhti teavitada ja kaasasoleval personalil temaga ühendust võtta.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega veeremi KTK punktis 4.2.5.3 (reisijate häiresignaal). Käesolevas raudteetunnelite ohutuse KTKs viidatakse kõnealusele olulisele nõudele punktides 4.2.5.7 (sidevahendid rongides) ja 4.2.5.8 (hädapidurduse tühistamine).

Tuleb tagada tähistatud avariiväljapääsude olemasolu.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.4.6 (sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine) ning 4.2.5.11 (reisirongi evakuatsiooniplaan).

Tuleb kehtestada vajalikud nõuded, et võtta arvesse erilisi ohutustingimusi väga pikkades tunnelites.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.2.5.3 (kaubarongide tulekaitse), 4.2.5.4 (reisirongi tuletõkked), 4.2.5.5 (lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongis, kus on puhkenud tulekahju, 4.2.5.6 (rongi tulekahjuandurid).

Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on kohustuslik.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.5.9 (rongi avariivalgustussüsteem).

Rongid peavad olema varustatud valjuhääldisidega, mille kaudu rongi personalil ja juhtimiskeskusel on võimalik inimestega suhelda.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktis 4.2.5.7 (sidevahendid rongides).

III lisa punkt 2.6.1 (käitamine ja liikluskorraldus): Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kutsekvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama ohutu töötamise, arvestades rahvusvaheliste ja riigisiseste teenuste erinevaid nõudeid.

Käitustegevus ja hoolduse intervallid, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolitus ja kutsekvalifikatsioon ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteem peavad tagama kõrge ohutustaseme.

Kõnesolev oluline nõue täidetakse talitlusliku ja tehnilise nõude kehtestamisega punktides 4.4.1 (rongide olukorra kontrollimine ja asjakohane tegevus), 4.4.2 (hädaolukorra eeskiri), 4.4.5 (marsruudiraamat), 4.4.3 (tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused) ning 4.6.1 (rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus).

4.   ALLSÜSTEEMI ISELOOMUSTUS

4.1.   Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ ning mille osad on kõnealused allsüsteemid, on ühtne süsteem, mille vastavust nõuetele on vaja kontrollida. Kõnesolevat nõuetelevastavust on kontrollitud seoses käesoleva KTK väljatöötamisega, selle liidestega süsteemide suhtes, millesse need on integreeritud, ning raudtee käitus- ja hoolduseeskirjadega.

Kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid silmas pidades kirjeldatakse tavaraudtee infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide raudteetunnelite ohutuse aspekti peatükis 4.2.

Käesolevat KTKd kohaldatakse uute, uuendatud ja täiendatud tunnelite allsüsteemide (infrastruktuur, energiavarustus, juhtkäsud ja signaalimine, käitamine ning veerem) suhtes. Uuendatud ja täiendatud allsüsteemidele kinnituste taotlemise tingimused on määratletud direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 14 lõikes 3 ning rakendusstrateegiat kirjeldatakse 7. peatükis. Täiendamise ja uuendamise puhul võivad nõuded (7. peatükk) olla väiksema ulatusega kui sihtallsüsteemidele esitatavad nõuded (4. peatükk).

Punktides 4.2 ja 4.3 kirjeldatud kõnealuse valdkonna ja selle liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused ei kohusta kasutama teatavaid kindlaid tehnoloogiaid ega tehnilisi lahendusi, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitluse jaoks vältimatu. Uuenduslikele lahendustele, mis ei vasta käesolevale KTKle ja/või ei ole käesoleva KTK kohaselt hinnatavad, tuleb kehtestada uued nõuded ja/või hindamismeetodid. Tehnoloogia uuendamise võimaldamiseks tuleb need nõuded ja hindamismeetodid välja töötada punktis 6.2.4 kirjeldatud meetodil.

4.2.   Allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

3. peatüki olulisi nõudeid silmas pidades on ülalesitatud allsüsteemide talitluslikud ja tehnilised kirjeldused tunnelite ohutuse osas järgmised:

| 4.2.1. | Tehniliste kirjelduste ülevaade
  Infrastruktuuri allsüsteem | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

Tehniliste kirjelduste ülevaade

Infrastruktuuri allsüsteem

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

| | Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele |
| --- | --- |

Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele

| | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded |
| --- | --- |

Konstruktsioonide tulekaitsenõuded

| | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded |
| --- | --- |

Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded

| | Tulekahju avastamine |
| --- | --- |

Tulekahju avastamine

| | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral | Ohutu piirkonna määratlus |
| --- | --- | --- |

Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

Ohutu piirkonna määratlus

| | Üldosa |
| --- | --- |

Üldosa

| | Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale |
| --- | --- |

Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale

| | Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse |
| --- | --- |

Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse

| | Alternatiivsed tehnilised lahendused |
| --- | --- |

Alternatiivsed tehnilised lahendused

| | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

Evakuatsiooniteed

| | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

| | Avariiside |
| --- | --- |

Avariiside

| | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

Päästeteenistuste juurdepääs

| | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

Päästealad väljaspool tunneleid

| | Veevarustus |
| --- | --- |

Veevarustus

Energiavarustuse allsüsteem

| | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |
| --- | --- |

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

| | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

| | Elektrivarustus |
| --- | --- |

Elektrivarustus

| | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded

| | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

Elektriseadmete töökindlus

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

Teljeboksi ülekuumenemise detektorid

Veeremi allsüsteem

| | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

Veeremi materjaliomadused

| | Reisirongi tulekustutid |
| --- | --- |

Reisirongi tulekustutid

| | Kaubarongide tulekaitse | Sõiduvõime |
| --- | --- | --- |

Kaubarongide tulekaitse

Sõiduvõime

| | Juhi kaitse |
| --- | --- |

Juhi kaitse

| | Sõitjaid ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse |
| --- | --- |

Sõitjaid ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse

| | Reisirongi tuletõkked |
| --- | --- |

Reisirongi tuletõkked

| | Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju, | Üldeesmärgid ja reisirongide nõutav sõiduvõime |
| --- | --- | --- |

Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju,

Üldeesmärgid ja reisirongide nõutav sõiduvõime

| | Piduritele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

Piduritele esitatavad nõuded

| | Veojõule esitatavad nõuded |
| --- | --- |

Veojõule esitatavad nõuded

| | Rongi tulekahjuandurid |
| --- | --- |

Rongi tulekahjuandurid

| | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

Sidevahendid rongides

| | Hädapidurduse tühistamine |
| --- | --- |

Hädapidurduse tühistamine

| | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

Rongi avariivalgustussüsteem

| | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine |
| --- | --- |

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

| | Reisirongi evakuatsiooniplaan | Sõitjate varuväljapääsud |
| --- | --- | --- |

Reisirongi evakuatsiooniplaan

Sõitjate varuväljapääsud

| | Sõitjatele ettenähtud uksed |
| --- | --- |

Sõitjatele ettenähtud uksed

| | Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs

Käitusseeskirjad

| | Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased tegevused | Enne rongi käitamist |
| --- | --- | --- |

Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased tegevused

Enne rongi käitamist

| | Rongi käitamise ajal | Ohutuse jaoks olulised seadmed |
| --- | --- | --- |

Rongi käitamise ajal

Ohutuse jaoks olulised seadmed

| | Teljeboksi ülekuumenemised |
| --- | --- |

Teljeboksi ülekuumenemised

| | Eriolukorra eeskiri |
| --- | --- |

Eriolukorra eeskiri

| | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused | Sisu |
| --- | --- | --- |

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

Sisu

| | Märgistamine |
| --- | --- |

Märgistamine

| | Õppused |
| --- | --- |

Õppused

| | Maandustoimingud |
| --- | --- |

Maandustoimingud

| | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

Marsruudiraamat

| | Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine

| | Tunneli juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

Tunneli juhtimiskeskuste vaheline koostöö

Hoolduseeskirjad

| | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

Tunneli seisukorra kontroll

| | Veeremi hooldus | Reisirong |
| --- | --- | --- |

Veeremi hooldus

Reisirong

| | Kaubarong |
| --- | --- |

Kaubarong

Kutsekvalifikatsioon

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Enesepäästevahend

| 4.2.2. | Infrastruktuuri allsüsteem
  Ohutusseadmete paigaldamisel tunnelitesse tuleb arvesse võtta mööduvate rongide tekitatavaid aerodünaamilisi mõjusid. |
| --- | --- |

4.2.2.

Infrastruktuuri allsüsteem

Ohutusseadmete paigaldamisel tunnelitesse tuleb arvesse võtta mööduvate rongide tekitatavaid aerodünaamilisi mõjusid.

| 4.2.2.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et kooskõlas kavandamis-, ohutus- ja käitamisnõuetega paigaldatakse minimaalselt pööranguid ja riströöpaid. |
| --- | --- |

4.2.2.1.

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tagama, et kooskõlas kavandamis-, ohutus- ja käitamisnõuetega paigaldatakse minimaalselt pööranguid ja riströöpaid.

| 4.2.2.2. | Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele
  Seadmete ruumide ja varuväljapääsude puhul tuleb omavolilise juurdepääsu vältimiseks kasutada teatavaid füüsiliselt olemasolevaid süsteeme, näiteks lukke. Evakueerumiseks peab alati olema võimalik uksi seestpoolt avada. |
| --- | --- |

4.2.2.2.

Omavolilise juurdepääsu ärahoidmine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele

Seadmete ruumide ja varuväljapääsude puhul tuleb omavolilise juurdepääsu vältimiseks kasutada teatavaid füüsiliselt olemasolevaid süsteeme, näiteks lukke. Evakueerumiseks peab alati olema võimalik uksi seestpoolt avada.

| 4.2.2.3. | Konstruktsiooni tulekaitsenõuded
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.
  Tulekahju korral peab konstruktsiooni terviklikkus säilima piisavalt kaua, et võimaldada sõitjate ja personali pääsemist ja evakueerimist ning päästeteenistuste sekkumist, ilma et konstruktsioon kokku variseks.
  Hinnata tuleb valmis tunnelipinna, olgu selleks siis looduslik kivi või betoonvooderdis, tulekindlust. Pind peab tule temperatuurile teatud aja vastu pidama. Temperatuuri ja aja kõver (EUREKA kõver) on esitatud järgmisel joonisel. See on mõeldud kasutamiseks ainult betoonkonstruktsioonide puhul. |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Konstruktsiooni tulekaitsenõuded

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.

Tulekahju korral peab konstruktsiooni terviklikkus säilima piisavalt kaua, et võimaldada sõitjate ja personali pääsemist ja evakueerimist ning päästeteenistuste sekkumist, ilma et konstruktsioon kokku variseks.

Hinnata tuleb valmis tunnelipinna, olgu selleks siis looduslik kivi või betoonvooderdis, tulekindlust. Pind peab tule temperatuurile teatud aja vastu pidama. Temperatuuri ja aja kõver (EUREKA kõver) on esitatud järgmisel joonisel. See on mõeldud kasutamiseks ainult betoonkonstruktsioonide puhul.

Image

| 4.2.2.4. | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.
  Käesolevat nõuet kohaldatakse ehitusmaterjalide ja tunnelite muude rajatiste kui punktis 4.2.2.3 käsitletud konstruktsioonide suhtes. Need peavad olema vastavalt projekti nõuetele raskesti süttivad, mittesüttivad või kaitstud. Tunneli alustarindi materjal peab vastama standardi EN 13501-1:2002 klassifikatsiooni A2 nõuetele. Mittekandvad paneelid ja muud seadmed peavad vastama standardi 13501-1:2002 klassifikatsiooni B nõuetele. |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.

Käesolevat nõuet kohaldatakse ehitusmaterjalide ja tunnelite muude rajatiste kui punktis 4.2.2.3 käsitletud konstruktsioonide suhtes. Need peavad olema vastavalt projekti nõuetele raskesti süttivad, mittesüttivad või kaitstud. Tunneli alustarindi materjal peab vastama standardi EN 13501-1:2002 klassifikatsiooni A2 nõuetele. Mittekandvad paneelid ja muud seadmed peavad vastama standardi 13501-1:2002 klassifikatsiooni B nõuetele.

| 4.2.2.5. | Tulekahju avastamise süsteem
  Tehnoruumid on sisse- ja väljapääsuavadega kinnised alad tunnelites või neist väljaspool, kuhu on paigaldatud järgmise otstarbega ohutusseadmed: enesepääste ja evakuatsioon, avariiside, pääste ja tuletõrje ning veojõu toide. Kõnealustes ruumides peavad olema andurid, mis annavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale märku tulekahju puhkemisest. |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Tulekahju avastamise süsteem

Tehnoruumid on sisse- ja väljapääsuavadega kinnised alad tunnelites või neist väljaspool, kuhu on paigaldatud järgmise otstarbega ohutusseadmed: enesepääste ja evakuatsioon, avariiside, pääste ja tuletõrje ning veojõu toide. Kõnealustes ruumides peavad olema andurid, mis annavad raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjale märku tulekahju puhkemisest.

| 4.2.2.6. | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

| 4.2.2.6.1. | Ohutu piirkonna määratlus
  Määratlus: ohutu piirkond on ala tunnelis või väljaspool seda, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:






  — | seal on võimalik ellu jääda; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.6.1.

Ohutu piirkonna määratlus

Määratlus: ohutu piirkond on ala tunnelis või väljaspool seda, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

—

seal on võimalik ellu jääda;

| — | inimesed pääsevad sinna nii teiste abil kui omal käel; |
| --- | --- |

—

inimesed pääsevad sinna nii teiste abil kui omal käel;

| — | inimesed võivad vastava võimaluse korral ennast ise päästa või oodata päästmist päästeteenistuste poolt vastavalt hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult kirjeldatud toimingutele; |
| --- | --- |

—

inimesed võivad vastava võimaluse korral ennast ise päästa või oodata päästmist päästeteenistuste poolt vastavalt hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult kirjeldatud toimingutele;

| — | mobiiltelefonide või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtte juhtimiskeskusega ühendatud püsiliini abil on võimalik sidet pidada. |
| --- | --- |

—

mobiiltelefonide või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtte juhtimiskeskusega ühendatud püsiliini abil on võimalik sidet pidada.

| 4.2.2.6.2. | Üldosa
  Tunneli projekti puhul tuleb arvesse võtta vajadust mitmesuguste seadmete järele, et võimaldada tunnelis asetleidva vahejuhtumi korral sõitjate ja personali enesepäästmist ja evakuatsiooni ning päästeteenistuste sekkumist inimeste päästmise eesmärgil.
  Sellele nõudele vastavad punktides 4.2.2.6.3 ja 4.2.2.6.5 kirjeldatud tehnilised lahendused ning valida tuleb üks neist. |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Üldosa

Tunneli projekti puhul tuleb arvesse võtta vajadust mitmesuguste seadmete järele, et võimaldada tunnelis asetleidva vahejuhtumi korral sõitjate ja personali enesepäästmist ja evakuatsiooni ning päästeteenistuste sekkumist inimeste päästmise eesmärgil.

Sellele nõudele vastavad punktides 4.2.2.6.3 ja 4.2.2.6.5 kirjeldatud tehnilised lahendused ning valida tuleb üks neist.

| 4.2.2.6.3. | Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale
  Kõnesolevad väljapääsud peavad paiknema vähemalt iga 1 000 m järel.
  Maapinnale viivate külg- ja/või vertikaalsuunaliste varuväljapääsude laius peab olema vähemalt 1,5 m ja kõrgus vähemalt 2,25 m. Uksed peavad olema vähemalt 1,4 m laiad ja 2,0 m kõrged. Päästeteenistuste peamiseks juurdepääsukohaks ette nähtud väljapääsudele esitatavaid nõudeid kirjeldatakse punktis 4.2.2.11.
  Kõik väljapääsud peavad olema valgustatud ja vastavalt märgistatud. |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Külg- ja/või vertikaalsuunalised varuväljapääsud maapinnale

Kõnesolevad väljapääsud peavad paiknema vähemalt iga 1 000 m järel.

Maapinnale viivate külg- ja/või vertikaalsuunaliste varuväljapääsude laius peab olema vähemalt 1,5 m ja kõrgus vähemalt 2,25 m. Uksed peavad olema vähemalt 1,4 m laiad ja 2,0 m kõrged. Päästeteenistuste peamiseks juurdepääsukohaks ette nähtud väljapääsudele esitatavaid nõudeid kirjeldatakse punktis 4.2.2.11.

Kõik väljapääsud peavad olema valgustatud ja vastavalt märgistatud.

| 4.2.2.6.4. | Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse
  Kõrvuti asuvate tunnelite ühenduskäigud võimaldavad kasutada kõrval asuvat tunnelit ohutu piirkonnana. Käigud peavad olema valgustatud ja märgistatud. Ühenduskäikude kõrgus peab olema vähemalt 2,25 m ja laius vähemalt 1,5 m. Käikude uksed peavad olema vähemalt 2,0 m kõrged ja 1,4 m laiad. Kõnealustele nõuetele vastavad ühenduskäigud peavad paiknema vähemalt iga 500 m järel. |
| --- | --- |

4.2.2.6.4.

Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse

Kõrvuti asuvate tunnelite ühenduskäigud võimaldavad kasutada kõrval asuvat tunnelit ohutu piirkonnana. Käigud peavad olema valgustatud ja märgistatud. Ühenduskäikude kõrgus peab olema vähemalt 2,25 m ja laius vähemalt 1,5 m. Käikude uksed peavad olema vähemalt 2,0 m kõrged ja 1,4 m laiad. Kõnealustele nõuetele vastavad ühenduskäigud peavad paiknema vähemalt iga 500 m järel.

| 4.2.2.6.5. | Alternatiivsed tehnilised lahendused
  Lubatud on alternatiivsed tehnilised lahendused, millega saavutatakse vähemalt samaväärne ohutuse tase. Alternatiivse lahenduse põhjendamiseks tuleb kokkuleppel asjaomase riikliku ametiasutusega teha tehniline uuring. |
| --- | --- |

4.2.2.6.5.

Alternatiivsed tehnilised lahendused

Lubatud on alternatiivsed tehnilised lahendused, millega saavutatakse vähemalt samaväärne ohutuse tase. Alternatiivse lahenduse põhjendamiseks tuleb kokkuleppel asjaomase riikliku ametiasutusega teha tehniline uuring.

| 4.2.2.7. | Evakuatsiooniteed
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m.
  Ühe rööpapaariga tunnelisse tuleb ehitada kõnnitee vähemalt ühele poole rööpaid ja kahe rööpapaariga tunnelis tunneli mõlema seina äärde. Laiemates, rohkem kui kahe rööpapaariga tunnelites tuleb tagada ligipääs kõnniteedele igalt rööpapaarilt.
  Kõnnitee peab olema vähemalt 0,75 m lai. Vertikaalsuunas peab kõnnitee kohal olema vähemalt 2,25 m vaba ruumi.
  Kõnnitee peab olema vähemalt rööbaste kõrgusel.
  Vältida tuleb päästealas olevatest takistustest põhjustatud kohalikke ahendeid. Takistused ei tohi vähendada kõnnitee nõutavat miinimumlaiust (0,7 m) ning takistus ei tohi olla pikem kui 2 m.
  Käsipuud tuleb paigaldada ohutusse piirkonda viivast kõnniteest umbes 1 m kõrgusele. Käsipuud peavad jääma ettenähtud vähimast vabast ruumist väljapoole. Takistuseni jõudmisel ja sellest möödumisel peavad käsipuud paiknema tunneli pikitelje suhtes 30o kuni 40o nurga all. |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Evakuatsiooniteed

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m.

Ühe rööpapaariga tunnelisse tuleb ehitada kõnnitee vähemalt ühele poole rööpaid ja kahe rööpapaariga tunnelis tunneli mõlema seina äärde. Laiemates, rohkem kui kahe rööpapaariga tunnelites tuleb tagada ligipääs kõnniteedele igalt rööpapaarilt.

Kõnnitee peab olema vähemalt 0,75 m lai. Vertikaalsuunas peab kõnnitee kohal olema vähemalt 2,25 m vaba ruumi.

Kõnnitee peab olema vähemalt rööbaste kõrgusel.

Vältida tuleb päästealas olevatest takistustest põhjustatud kohalikke ahendeid. Takistused ei tohi vähendada kõnnitee nõutavat miinimumlaiust (0,7 m) ning takistus ei tohi olla pikem kui 2 m.

Käsipuud tuleb paigaldada ohutusse piirkonda viivast kõnniteest umbes 1 m kõrgusele. Käsipuud peavad jääma ettenähtud vähimast vabast ruumist väljapoole. Takistuseni jõudmisel ja sellest möödumisel peavad käsipuud paiknema tunneli pikitelje suhtes 30o kuni 40o nurga all.

| 4.2.2.8. | Evakuatsiooniteede avariivalgustus
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi järjestikuste tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m.
  Selleks et juhtida sõitjaid ja rongi personali hädaolukorras ohutusse piirkonda, peab evakuatsiooniteedel olema avariivalgustus.
  Lubatud on kasutada muud valgustust kui elektervalgustust, kui see täidab oma otstarvet.
  Valgustust nõutakse järgmiselt:
  ühe rööpapaariga tunnelis: ühel pool (kõnniteega samal pool)
  kahe rööpapaariga tunnelis: mõlemal pool.
  Valgustuse paigutus: kõnnitee kohal, võimalikult madalal, nii et see ei segaks inimeste liikumist, või käsipuudesse paigaldatuna.
  Valgustugevus peab kõnniteel olema vähemalt 1 luks.
  Autonoomsus ja töökindlus: reservtoide hädaolukordadeks või muuks otstarbeks, mis tagab kasutatavuse vähemalt 90 minutiks.
  Kui avariivalgustus on tavalistes käitamistingimustes välja lülitatud, peab saama seda sisse lülitada järgmiselt:






  — | tunnelis käsitsi iga 250 m järel; |
| --- | --- | --- |

4.2.2.8.

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi järjestikuste tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 500 m.

Selleks et juhtida sõitjaid ja rongi personali hädaolukorras ohutusse piirkonda, peab evakuatsiooniteedel olema avariivalgustus.

Lubatud on kasutada muud valgustust kui elektervalgustust, kui see täidab oma otstarvet.

Valgustust nõutakse järgmiselt:

ühe rööpapaariga tunnelis: ühel pool (kõnniteega samal pool)

kahe rööpapaariga tunnelis: mõlemal pool.

Valgustuse paigutus: kõnnitee kohal, võimalikult madalal, nii et see ei segaks inimeste liikumist, või käsipuudesse paigaldatuna.

Valgustugevus peab kõnniteel olema vähemalt 1 luks.

Autonoomsus ja töökindlus: reservtoide hädaolukordadeks või muuks otstarbeks, mis tagab kasutatavuse vähemalt 90 minutiks.

Kui avariivalgustus on tavalistes käitamistingimustes välja lülitatud, peab saama seda sisse lülitada järgmiselt:

—

tunnelis käsitsi iga 250 m järel;

| — | kaugjuhtimise teel tunneli käitaja poolt. |
| --- | --- |

—

kaugjuhtimise teel tunneli käitaja poolt.

| 4.2.2.9. | Evakuatsioonitähised
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 100 m.
  Evakuatsioonitähised märgivad varuväljapääse ning näitavad ohutu piirkonna kaugust ja suunda. Kõik tähised tuleb kavandada vastavalt 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta ning standardile ISO 3864-1.
  Evakuatsioonitähised tuleb paigaldada külgseintele. Kahe tähise vaheline kaugus võib olla kõige rohkem 50 m.
  Kui tunnelis on avariivarustust, tuleb paigaldada selle asukohta märkivad tähised. |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Evakuatsioonitähised

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 100 m.

Evakuatsioonitähised märgivad varuväljapääse ning näitavad ohutu piirkonna kaugust ja suunda. Kõik tähised tuleb kavandada vastavalt 24. juuni 1992. aasta direktiivile 92/58/EÜ töökohas kasutatavate ohutus- ja/või tervisekaitsemärkide miinimumnõuete kohta ning standardile ISO 3864-1.

Evakuatsioonitähised tuleb paigaldada külgseintele. Kahe tähise vaheline kaugus võib olla kõige rohkem 50 m.

Kui tunnelis on avariivarustust, tuleb paigaldada selle asukohta märkivad tähised.

| 4.2.2.10. | Avariiside
  Igas tunnelis tuleb GSM-R-süsteemi kaudu võimaldada raadioside rongi ja juhtimiskeskuse vahel. Vajadus täiendavate sidesüsteemide, näiteks avariitelefonide, järele puudub.
  Selleks et päästeteenistused saaksid suhelda oma kohapealsete juhtimisseadmete abil, tuleb tagada pidev raadioside. Süsteem peab võimaldama päästeteenistustel kasutada oma sidevahendeid. |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Avariiside

Igas tunnelis tuleb GSM-R-süsteemi kaudu võimaldada raadioside rongi ja juhtimiskeskuse vahel. Vajadus täiendavate sidesüsteemide, näiteks avariitelefonide, järele puudub.

Selleks et päästeteenistused saaksid suhelda oma kohapealsete juhtimisseadmete abil, tuleb tagada pidev raadioside. Süsteem peab võimaldama päästeteenistustel kasutada oma sidevahendeid.

| 4.2.2.11. | Päästeteenistuste juurdepääs
  Päästeteenistused peavad vahejuhtumi korral pääsema tunnelisse selle suudmete ja/või vastavate varuväljapääsude kaudu (vt punkt 4.2.2.6.3). Kõnealused juurdepääsukohad peavad olema vähemalt 2,25 m laiad ja 2,25 m kõrged. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab juurdepääsukohtadeks ettenähtud rajatisi kirjeldama hädaolukorra lahendamise plaanis.
  Kui hädaolukorra lahendamise plaan nõuab juurdepääsu maanteelt, peaks see olema kavandatud päästealale nii lähedal kui võimalik. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi. |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Päästeteenistuste juurdepääs

Päästeteenistused peavad vahejuhtumi korral pääsema tunnelisse selle suudmete ja/või vastavate varuväljapääsude kaudu (vt punkt 4.2.2.6.3). Kõnealused juurdepääsukohad peavad olema vähemalt 2,25 m laiad ja 2,25 m kõrged. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab juurdepääsukohtadeks ettenähtud rajatisi kirjeldama hädaolukorra lahendamise plaanis.

Kui hädaolukorra lahendamise plaan nõuab juurdepääsu maanteelt, peaks see olema kavandatud päästealale nii lähedal kui võimalik. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada alternatiivseid juurdepääsuvõimalusi.

| 4.2.2.12. | Päästealad väljaspool tunneleid
  Tunneli lähedal juurdepääsuteedel peavad olema vähemalt 500 m2 suurused päästealad. Olemasolevaid maanteid võib käsitada päästealadena. Kui juurdepääs maanteelt ei ole praktiliselt võimalik, tuleb päästeteenistustega konsulteerides pakkuda alternatiivseid lahendusi. |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Päästealad väljaspool tunneleid

Tunneli lähedal juurdepääsuteedel peavad olema vähemalt 500 m2 suurused päästealad. Olemasolevaid maanteid võib käsitada päästealadena. Kui juurdepääs maanteelt ei ole praktiliselt võimalik, tuleb päästeteenistustega konsulteerides pakkuda alternatiivseid lahendusi.

| 4.2.2.13. | Veevarustus
  Päästeteenistustega konsulteerides tuleb tagada tunneli juurdepääsukohtade veevarustus. Selle võimsus peab olema vähemalt 800 liitrit minutis 2 tunni vältel. Vee allikaks võib olla hüdrant või mis tahes vähemalt 100 m3 suurune veevõtukoht, näiteks bassein, jõgi vm. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada vee õnnetuspaigale toomise viisi. |
| --- | --- |

4.2.2.13.

Veevarustus

Päästeteenistustega konsulteerides tuleb tagada tunneli juurdepääsukohtade veevarustus. Selle võimsus peab olema vähemalt 800 liitrit minutis 2 tunni vältel. Vee allikaks võib olla hüdrant või mis tahes vähemalt 100 m3 suurune veevõtukoht, näiteks bassein, jõgi vm. Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb kirjeldada vee õnnetuspaigale toomise viisi.

| 4.2.3. | Energiavarustuse allsüsteem
  Käesolevat punkti kohaldatakse energiavarustuse allsüsteemi infrastruktuuri osa suhtes. |
| --- | --- |

4.2.3.

Energiavarustuse allsüsteem

Käesolevat punkti kohaldatakse energiavarustuse allsüsteemi infrastruktuuri osa suhtes.

| 4.2.3.1. | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 5 km.
  Tunnelite veojõu toitesüsteem tuleb jagada osadeks, millest ükski ei ole pikem kui 5 km. Kõnealust tehnilist kirjeldust kohaldatakse ainult juhul, kui signaalimissüsteem võimaldab mitmel rongil tunnelis samaaegselt igal rööbasteel viibida.
  Pöörangute asukohad tuleb kavandada vastavalt tunneli hädaolukorra lahendamise plaanile ja nii, et pöörangute arv tunnelis oleks võimalikult väike.
  Iga pöörang peab olema kaugjuhitav.
  Pöörangul peavad olema sidevahendid ja valgustus, et pööranguseadmeid saaks ohutult käsitsi käitada ja hooldada. |
| --- | --- |

4.2.3.1.

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse tunnelite suhtes, mis on pikemad kui 5 km.

Tunnelite veojõu toitesüsteem tuleb jagada osadeks, millest ükski ei ole pikem kui 5 km. Kõnealust tehnilist kirjeldust kohaldatakse ainult juhul, kui signaalimissüsteem võimaldab mitmel rongil tunnelis samaaegselt igal rööbasteel viibida.

Pöörangute asukohad tuleb kavandada vastavalt tunneli hädaolukorra lahendamise plaanile ja nii, et pöörangute arv tunnelis oleks võimalikult väike.

Iga pöörang peab olema kaugjuhitav.

Pöörangul peavad olema sidevahendid ja valgustus, et pööranguseadmeid saaks ohutult käsitsi käitada ja hooldada.

| 4.2.3.2. | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus
  Tunneli juurdepääsukohtades ja selle osade (vt punkt 4.2.3.1) eralduskohtade lähedal peavad olema maandusseadmed. Need peavad olema käsitsi või kaugjuhitavad püsiseadmed.
  Kõnealustes kohtades peavad olema maandamiseks vajalikud sidevahendid ja valgustus.
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistused peavad hädaolukorra lahendamise plaanis määratlema maandustoimingud ja nendega seotud kohustused (vt punkt 4.4.4 maandustoimingute kohta). |
| --- | --- |

4.2.3.2.

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

Tunneli juurdepääsukohtades ja selle osade (vt punkt 4.2.3.1) eralduskohtade lähedal peavad olema maandusseadmed. Need peavad olema käsitsi või kaugjuhitavad püsiseadmed.

Kõnealustes kohtades peavad olema maandamiseks vajalikud sidevahendid ja valgustus.

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistused peavad hädaolukorra lahendamise plaanis määratlema maandustoimingud ja nendega seotud kohustused (vt punkt 4.4.4 maandustoimingute kohta).

| 4.2.3.3. | Elektrivarustus
  Tunneli elektrijaotussüsteem peab sobima hädaolukorra lahendamise plaanile vastava päästeteenistuste varustusega.
  Mõned riiklikud päästeteenistused võivad olla elektrivarustuse poolest sõltumatud. Sellisel juhul ei pea kõnealustele komandodele elektrivarustust tagama. Vastav otsus tuleb siiski hädaolukorra lahendamise plaanis ära märkida. |
| --- | --- |

4.2.3.3.

Elektrivarustus

Tunneli elektrijaotussüsteem peab sobima hädaolukorra lahendamise plaanile vastava päästeteenistuste varustusega.

Mõned riiklikud päästeteenistused võivad olla elektrivarustuse poolest sõltumatud. Sellisel juhul ei pea kõnealustele komandodele elektrivarustust tagama. Vastav otsus tuleb siiski hädaolukorra lahendamise plaanis ära märkida.

| 4.2.3.4. | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded
  Tulekahju korral peavad lahtised kaablid olema raskesti süttivad, vähemürgised ja väikese suitsutihedusega. Kõnesolevad tingimused on täidetud, kui kaablid vastavad EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) ja EN 50268-2 (1999) standarditele. |
| --- | --- |

4.2.3.4.

Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded

Tulekahju korral peavad lahtised kaablid olema raskesti süttivad, vähemürgised ja väikese suitsutihedusega. Kõnesolevad tingimused on täidetud, kui kaablid vastavad EN 50267-2-1 (1998), EN 50267-2-2 (1998) ja EN 50268-2 (1999) standarditele.

| 4.2.3.5. | Elektriseadmete töökindlus
  Ohutuse jaoks olulised elektriseadmed (tulekahjuandurid, avariivalgustus, avariiside ja mis tahes muud seadmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või tellija peab sõitjate ohutuse tagamiseks tunnelis hädavajalikuks) peavad olema kaitstud mehaaniliste mõjude, kuumuse või tule eest. Jaotussüsteem tuleb kavandada nii, et see taluks vältimatut kahju (näiteks) alternatiivsete ühenduste pingestamise abil. Elektrisüsteem peab suutma mis tahes olulise elemendi tõrke korral täielikult toimida. Avariivalgustusele ja sidesüsteemile peab olema tagatud reservtoide 90 minuti jooksul. |
| --- | --- |

4.2.3.5.

Elektriseadmete töökindlus

Ohutuse jaoks olulised elektriseadmed (tulekahjuandurid, avariivalgustus, avariiside ja mis tahes muud seadmed, mida raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või tellija peab sõitjate ohutuse tagamiseks tunnelis hädavajalikuks) peavad olema kaitstud mehaaniliste mõjude, kuumuse või tule eest. Jaotussüsteem tuleb kavandada nii, et see taluks vältimatut kahju (näiteks) alternatiivsete ühenduste pingestamise abil. Elektrisüsteem peab suutma mis tahes olulise elemendi tõrke korral täielikult toimida. Avariivalgustusele ja sidesüsteemile peab olema tagatud reservtoide 90 minuti jooksul.

| 4.2.4. | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

  Käesolevat punkti kohaldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rööpaid käsitleva osa suhtes. |
| --- | --- |

4.2.4.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

Käesolevat punkti kohaldatakse juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi rööpaid käsitleva osa suhtes.

| 4.2.4.1. | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid
  Tunnelitega raudteevõrgustikes tuleb strateegilistesse kohtadesse paigaldada teeäärsed ülekuumenenud teljepuksi andurid või muud märguandmisseadmed, mis võimaldavad küllalt suure tõenäosusega avastada ülekuumenenud teljepuksi enne rongi sisenemist tunnelisse, et peatada rong enne tunnelit (tunneleid).
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab määratlema teeäärsed detektorid ja nende asukohad infrastruktuuriregistris. Raudtee-ettevõtja peab lisama sellekohase teabe marsruudiraamatusse. |
| --- | --- |

4.2.4.1.

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

Tunnelitega raudteevõrgustikes tuleb strateegilistesse kohtadesse paigaldada teeäärsed ülekuumenenud teljepuksi andurid või muud märguandmisseadmed, mis võimaldavad küllalt suure tõenäosusega avastada ülekuumenenud teljepuksi enne rongi sisenemist tunnelisse, et peatada rong enne tunnelit (tunneleid).

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab määratlema teeäärsed detektorid ja nende asukohad infrastruktuuriregistris. Raudtee-ettevõtja peab lisama sellekohase teabe marsruudiraamatusse.

| 4.2.5. | Veeremi allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.

Veeremi allsüsteem

| 4.2.5.1. | Veeremi materjaliomadused
  Materjalide ja osade valikul tuleb arvesse võtta nende tulekindlust.
  Reisirong: kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.2 kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.
  Kaubarong: vt tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK (kaubavagunid, versioon EN07 kuupäevaga 5.1.2005) punkt 4.2.7.2.2.4 materjalinõuete kohta. |
| --- | --- |

4.2.5.1.

Veeremi materjaliomadused

Materjalide ja osade valikul tuleb arvesse võtta nende tulekindlust.

Reisirong: kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.2 kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

Kaubarong: vt tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK (kaubavagunid, versioon EN07 kuupäevaga 5.1.2005) punkt 4.2.7.2.2.4 materjalinõuete kohta.

| 4.2.5.2. | Reisirongi tulekustutid
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.3.2 sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.2.

Reisirongi tulekustutid

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.3.2 sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes.

| 4.2.5.3. | Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3.

Kaubarongide tulekaitse

| 4.2.5.3.1. | Sõiduvõime
  Kaubarongide veduritele ega vagunitele, kus on puhkenud tulekahju, ei esitata erinõudeid sõiduvõime osas (lisaks sellele, mida kaubavagunitelt nõutakse tavaraudteeveeremi KTKs), kuigi ka kaubarongide puhul taotletakse eesmärki tuua rong tunnelist välja. Kaubarongide veduritel peavad samuti olema tulekahjuandurid nagu reisirongide veduritelgi (4.2.5.6). |
| --- | --- |

4.2.5.3.1.

Sõiduvõime

Kaubarongide veduritele ega vagunitele, kus on puhkenud tulekahju, ei esitata erinõudeid sõiduvõime osas (lisaks sellele, mida kaubavagunitelt nõutakse tavaraudteeveeremi KTKs), kuigi ka kaubarongide puhul taotletakse eesmärki tuua rong tunnelist välja. Kaubarongide veduritel peavad samuti olema tulekahjuandurid nagu reisirongide veduritelgi (4.2.5.6).

| 4.2.5.3.2. | Juhi kaitse
  Miinimumnõue juhi kaitseks tule eest: veduritel peab olema tuletõke juhikabiini kaitseks. Tuletõkked peavad täitma terviklikkuse nõuet vähemalt 15 minuti jooksul. Tulekindluskatse tuleb läbi viia vastavalt standardis EN 1363-1 vaheseina katsetuse kohta sätestatud nõuetele.

  (Märkus: vt juhi kaitse kohta ka punkt 4.7.1) |
| --- | --- |

4.2.5.3.2.

Juhi kaitse

Miinimumnõue juhi kaitseks tule eest: veduritel peab olema tuletõke juhikabiini kaitseks. Tuletõkked peavad täitma terviklikkuse nõuet vähemalt 15 minuti jooksul. Tulekindluskatse tuleb läbi viia vastavalt standardis EN 1363-1 vaheseina katsetuse kohta sätestatud nõuetele.

(Märkus: vt juhi kaitse kohta ka punkt 4.7.1)

| 4.2.5.3.3. | Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse
  Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide reisivagunid peavad vastama käesoleva KTK punkti 4.2.5 asjaomastele nõuetele. Riiklike õigusaktidega võib kehtestada käitamisele lisanõudeid, et võtta arvesse kõnealuste rongide lisaohtusid, kui need nõuded ei takista direktiivile 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) vastavate rongide liikumist. (Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute puhul tehtavaid erandeid kirjeldatakse punktis 7.4). Vedurid peavad vastama reisirongide veduritele esitatavatele nõuetele. Kaubavagunite suhtes kohaldatakse vastavat KTKd. |
| --- | --- |

4.2.5.3.3.

Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide tulekaitse

Inimesi ja kaupa või maanteesõidukeid vedavate rongide reisivagunid peavad vastama käesoleva KTK punkti 4.2.5 asjaomastele nõuetele. Riiklike õigusaktidega võib kehtestada käitamisele lisanõudeid, et võtta arvesse kõnealuste rongide lisaohtusid, kui need nõuded ei takista direktiivile 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) vastavate rongide liikumist. (Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute puhul tehtavaid erandeid kirjeldatakse punktis 7.4). Vedurid peavad vastama reisirongide veduritele esitatavatele nõuetele. Kaubavagunite suhtes kohaldatakse vastavat KTKd.

| 4.2.5.4. | Reisirongi tuletõkked
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.3.3 tulekindluse kohta kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.4.

Reisirongi tuletõkked

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.2.3.3 tulekindluse kohta kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.5. | Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju: |
| --- | --- |

4.2.5.5.

Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju:

| 4.2.5.5.1. | Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime
  Käesolev punkt hõlmab meetmeid, mida tuleb võtta, suurendamaks tõenäosust, et rong, kus on puhkenud tulekahju, jätkab sõitu:






  — | punkti 1.1.3.1 kohasesse tuleohutusklassi A kuuluva veeremi puhul 4 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele esitatavad nõuded (4.2.5.5.2) |
| --- | --- | --- |

4.2.5.5.1.

Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime

Käesolev punkt hõlmab meetmeid, mida tuleb võtta, suurendamaks tõenäosust, et rong, kus on puhkenud tulekahju, jätkab sõitu:

—

punkti 1.1.3.1 kohasesse tuleohutusklassi A kuuluva veeremi puhul 4 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele esitatavad nõuded (4.2.5.5.2)

| — | punkti 1.1.3.2 kohasesse tuleohutusklassi B kuuluva veeremi puhul 15 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele ja veojõule esitatavad nõuded (4.2.5.5.2 ja 4.2.5.5.3). |
| --- | --- |

—

punkti 1.1.3.2 kohasesse tuleohutusklassi B kuuluva veeremi puhul 15 minutit. Kõnealust nõuet järgitakse, kui on täidetud piduritele ja veojõule esitatavad nõuded (4.2.5.5.2 ja 4.2.5.5.3).

Tunnelite puhul, mis on pikemad kui 20 km, tuleb kaaluda täiendavate infrastruktuuri ja käitamisega seotud ohutusmeetmete võtmist. Tuleohutusklassi B kuuluva, asjakohasele KTKle vastava rongi käitamist üle 20 km pikkustes tunnelites ei tohi keelata.

| 4.2.5.5.2. | Piduritele esitatavad nõuded
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud piduritele esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassidesse A ja B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.5.2.

Piduritele esitatavad nõuded

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud piduritele esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassidesse A ja B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.5.3. | Veojõule esitatavad nõuded
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud veojõule esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassi B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.5.3.

Veojõule esitatavad nõuded

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.4 sätestatud veojõule esitatavaid nõudeid kohaldatakse ka tuleohutusklassi B kuuluva tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.6. | Rongi tulekahjuandurid
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.3.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.6.

Rongi tulekahjuandurid

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.3.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.7. | Sidevahendid rongides
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.5.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.7.

Sidevahendid rongides

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.5.1 sätestatud nõudeid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.8. | Hädapidurduse tühistamine
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.5.3 sõitjate häiresignaali käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes. |
| --- | --- |

4.2.5.8.

Hädapidurduse tühistamine

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.5.3 sõitjate häiresignaali käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes.

| 4.2.5.9. | Rongi avariivalgustussüsteem
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.13 avariivalgustust käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudteesüsteemi reisirongide suhtes, kuid selle erinevusega, et tavaraudteesüsteemi reisirongidelt nõutakse autonoomset tööd 90 minuti vältel pärast peamise toiteallika tõrget. |
| --- | --- |

4.2.5.9.

Rongi avariivalgustussüsteem

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.13 avariivalgustust käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudteesüsteemi reisirongide suhtes, kuid selle erinevusega, et tavaraudteesüsteemi reisirongidelt nõutakse autonoomset tööd 90 minuti vältel pärast peamise toiteallika tõrget.

| 4.2.5.10. | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine
  Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.12.1 sõitjate ning rongi meeskonna kliimaseadmega ruume käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes |
| --- | --- |

4.2.5.10.

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.12.1 sõitjate ning rongi meeskonna kliimaseadmega ruume käsitlevaid sätteid kohaldatakse ka tavaraudtee reisirongide suhtes

| 4.2.5.11. | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11.

Reisirongi evakuatsiooniplaan

| 4.2.5.11.1. | Sõitjate varuväljapääsud
  Tavaraudtee reisirongide varuväljapääsude asetus, kasutus ja tähised peavad vastama kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.1.1 alapunktide A kuni C nõuetele. |
| --- | --- |

4.2.5.11.1.

Sõitjate varuväljapääsud

Tavaraudtee reisirongide varuväljapääsude asetus, kasutus ja tähised peavad vastama kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.7.1.1 alapunktide A kuni C nõuetele.

| 4.2.5.11.2. | Sõitjatele ettenähtud uksed
  Ustel peavad olema hädaolukorras eraldi seest- ja väljastpoolt avamise seadmed kooskõlas kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.2.4.2.1 alapunktiga g. |
| --- | --- |

4.2.5.11.2.

Sõitjatele ettenähtud uksed

Ustel peavad olema hädaolukorras eraldi seest- ja väljastpoolt avamise seadmed kooskõlas kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punkti 4.2.2.4.2.1 alapunktiga g.

| 4.2.5.12. | Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs
  Päästeteenistustele tuleb hädaolukordade lahendamise võimaldamiseks anda veeremi kirjeldus. Eelkõige tuleb neile teatada, kuidas veeremisse pääseda. |
| --- | --- |

4.2.5.12.

Päästeteenistustele suunatud teave ja nende juurdepääs

Päästeteenistustele tuleb hädaolukordade lahendamise võimaldamiseks anda veeremi kirjeldus. Eelkõige tuleb neile teatada, kuidas veeremisse pääseda.

4.3.   Liideste talitluslikud ja tehnilised kirjeldused

| 4.3.1. | Üldosa
  Raudteetunnelite ohutuse KTK on seotud teiste KTKdega ja selles esitatakse mitme teise allsüsteemiga seotud nõudeid ühel järgmistest viisidest:






  — | osutades lihtsalt teise allsüsteemi konkreetsele nõudele |
| --- | --- | --- |

4.3.1.

Üldosa

Raudteetunnelite ohutuse KTK on seotud teiste KTKdega ja selles esitatakse mitme teise allsüsteemiga seotud nõudeid ühel järgmistest viisidest:

—

osutades lihtsalt teise allsüsteemi konkreetsele nõudele

| — | osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja täiendades seda erinõuetega raudteetunnelitele (nt punkt 4.5.1 tunneli seisukorra kontrolli kohta) |
| --- | --- |

—

osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja täiendades seda erinõuetega raudteetunnelitele (nt punkt 4.5.1 tunneli seisukorra kontrolli kohta)

| — | osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja teatades, et seda nõuet kohaldatakse ka allsüsteemi suhtes, mille kohta ei ole veel KTKd kehtestatud (nt punktis 4.2.5.2 reisirongi tulekustutite kohta osutatakse kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.3.2 ja sätestatakse, et seda kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes). |
| --- | --- |

—

osutades teise allsüsteemi konkreetsele nõudele ja teatades, et seda nõuet kohaldatakse ka allsüsteemi suhtes, mille kohta ei ole veel KTKd kehtestatud (nt punktis 4.2.5.2 reisirongi tulekustutite kohta osutatakse kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.3.2 ja sätestatakse, et seda kohaldatakse ka tavaraudteeveeremi suhtes).

Liideste loetelu on esitatud allpool. Viiteid teistele KTKde nõuetele tuleb käsitada soovitustena tavaraudteesüsteemi KTKde jaoks, millele osutatakse.

| 4.3.2. | Liidesed infrastruktuuri allsüsteemiga






  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK | Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |

4.3.2.

Liidesed infrastruktuuri allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK

Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

| 4.2.23.2 | Tunnelite evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.23.2

Tunnelite evakuatsiooniteed

| 4.5.1. | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

4.5.1.

Tunneli seisukorra kontroll

| 4.5.1 | Hoolduskava |
| --- | --- |

4.5.1

Hoolduskava

Viiteid liidestele tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemiga tuleb täpsustada hiljem, kui tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK on vastu võetud.

| 4.3.2.1. | Evakuatsiooniteed
  Evakuatsiooniteede määratlus on esitatud tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punktis 4.2.2.7. Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs on kõnealusele nõudele osutatud. Selle eest vastutab tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK. |
| --- | --- |

4.3.2.1.

Evakuatsiooniteed

Evakuatsiooniteede määratlus on esitatud tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punktis 4.2.2.7. Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs on kõnealusele nõudele osutatud. Selle eest vastutab tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK.

| 4.3.2.2. | Tunneli seisukorra kontroll
  Tunneli seisukorra kontrollimisel lähtutakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskava üldnõuetest, millele lisanduvad käesoleva KTK punktis 4.5.1 esitatud lisanõuded. |
| --- | --- |

4.3.2.2.

Tunneli seisukorra kontroll

Tunneli seisukorra kontrollimisel lähtutakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskava üldnõuetest, millele lisanduvad käesoleva KTK punktis 4.5.1 esitatud lisanõuded.

| 4.3.3. | Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga






  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK | Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- |
| 4.2.3.1 | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |

4.3.3.

Liidesed energiavarustuse allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK

Kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK

4.2.3.1

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

| 4.2.7. | Energiavarustuse järjepidevus häirete korral |
| --- | --- |

4.2.7.

Energiavarustuse järjepidevus häirete korral

Viiteid liidestele tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemiga tuleb täpsustada hiljem, kui tavaraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK on vastu võetud.

| 4.3.3.1. | Veojõu toitesüsteemide segmentimine
  Tunnelite ohutuse KTK punktis 4.2.3.1 kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimise kohta ning kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK punktis 4.2.7 käsitletakse samu probleeme: kontaktõhuliini osadeks jaotamine ja töötamise järjepidevus. Kõnealused punktid on omavahel seotud. |
| --- | --- |

4.3.3.1.

Veojõu toitesüsteemide segmentimine

Tunnelite ohutuse KTK punktis 4.2.3.1 kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimise kohta ning kiirraudteesüsteemi energiavarustuse allsüsteemi KTK punktis 4.2.7 käsitletakse samu probleeme: kontaktõhuliini osadeks jaotamine ja töötamise järjepidevus. Kõnealused punktid on omavahel seotud.

| 4.3.4. | Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga







  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK | Kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK | Tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.4.1 | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid |

4.3.4.

Liidesed juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK

Kiirraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK

Tavaraudteesüsteemi juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemi KTK

4.2.4.1

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

4.2.4.1

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid peavad avastama ülekuumenenud teljepuksi. Raudteetunnelite ohutuse KTKs ei kehtestata allsüsteemidele nõudeid, vaid määratakse kindlaks ainult detektorite asukohad.

| 4.3.5. | Liidesed käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga







  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK | Kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK | Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.4.1 | Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed |

4.3.5.

Liidesed käitamise ja liikluskorralduse allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK

Kiirraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

4.4.1

Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed

4.2.2.7.1

4.2.3.3

4.2.3.3.2

4.2.3.6.3

4.2.3.7

| 4.4.3 | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

4.2.3.7

| 4.4.5 | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.4.5

Marsruudiraamat

4.2.1.2.2

| 4.4.6 | Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6

Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine

4.2.3.7

| 4.6.1 | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

4.6 ning H ja J lisa

| 4.3.5.1. | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused
  Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 sätestatud hädaolukordade haldamise nõuetele esitatakse käesoleva KTK punktis 4.4.3 tunnelite hädaolukordade lahendamise plaaniga seotud erinõuded. |
| --- | --- |

4.3.5.1.

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 sätestatud hädaolukordade haldamise nõuetele esitatakse käesoleva KTK punktis 4.4.3 tunnelite hädaolukordade lahendamise plaaniga seotud erinõuded.

| 4.3.5.2. | Marsruudiraamat
  Tunnelitega liinide puhul tuleb marsruudiraamatus täpsustada lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2 sätestatud nõuetele ka käesoleva KTK punkti 4.4.5 nõudeid. |
| --- | --- |

4.3.5.2.

Marsruudiraamat

Tunnelitega liinide puhul tuleb marsruudiraamatus täpsustada lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2 sätestatud nõuetele ka käesoleva KTK punkti 4.4.5 nõudeid.

| 4.3.5.3. | Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine
  Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 esitatud hädaolukordade haldamise nõuetele kirjeldatakse käesoleva KTK punktis 4.4.6 tunnelite ohutusega seotud erinõudeid. |
| --- | --- |

4.3.5.3.

Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine

Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 esitatud hädaolukordade haldamise nõuetele kirjeldatakse käesoleva KTK punktis 4.4.6 tunnelite ohutusega seotud erinõudeid.

| 4.3.5.4. | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus
  Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.6, milles käsitletakse rongi personalilt tunnelitealase pädevuse saavutamiseks nõutavaid erialaseid teadmisi ja keelepädevust ning vastavat hindamismenetlust, täpsustatakse käesoleva KTK punktis 4.6.1 tunnelites tekkinud hädaolukordade lahendamiseks vajalikku pädevust. |
| --- | --- |

4.3.5.4.

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

Lisaks tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.6, milles käsitletakse rongi personalilt tunnelitealase pädevuse saavutamiseks nõutavaid erialaseid teadmisi ja keelepädevust ning vastavat hindamismenetlust, täpsustatakse käesoleva KTK punktis 4.6.1 tunnelites tekkinud hädaolukordade lahendamiseks vajalikku pädevust.

| 4.3.6. | Liidesed veeremi allsüsteemiga







  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK | Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK | Tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- | --- |
| 4.2.5.1 | Veeremi materjaliomadused |

4.3.6.

Liidesed veeremi allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

Tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK

4.2.5.1

Veeremi materjaliomadused

4.2.7.2.2

4.2.7.2.1

| 4.2.5.2 | Veeremi tulekustutid |
| --- | --- |

4.2.5.2

Veeremi tulekustutid

4.2.7.2.3.2

| 4.2.5.3 | Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3

Kaubarongide tulekaitse

| 4.2.5.4 | Reisirongi tuletõkked |
| --- | --- |

4.2.5.4

Reisirongi tuletõkked

4.2.7.2.3.3

| 4.2.5.5 | Lisameetmed sõiduvõime parandamiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju |
| --- | --- |

4.2.5.5

Lisameetmed sõiduvõime parandamiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju

4.2.7.2.4

| 4.2.5.6 | Rongi tulekahjuandurid |
| --- | --- |

4.2.5.6

Rongi tulekahjuandurid

4.2.7.2.3.1

| 4.2.5.7 | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

4.2.5.7

Sidevahendid rongides

4.2.5.1

| 4.2.5.8 | Hädapidurduse tühistamine |
| --- | --- |

4.2.5.8

Hädapidurduse tühistamine

4.2.5.3

| 4.2.5.9 | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9

Rongi avariivalgustussüsteem

4.2.7.13

| 4.2.5.10 | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine |
| --- | --- |

4.2.5.10

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

4.2.7.12.1

| 4.2.5.11 | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11

Reisirongi evakuatsiooniplaan

4.2.7.1.1 A–C

4.2.2.4.2.1 g

Viited liidestele tavaraudteesüsteemi muu veeremiga kui kaubavagunitega tuleb täpsustada hiljem, kui asjaomane tavaraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK on vastu võetud.

| 4.3.6.1. | Veeremi materjaliomadused
  Punktis 4.2.5.1 kirjeldatakse veeremi materjalide ja osade põlemiskäitumist. Selles nõutakse tavaraudteesüsteemi reisirongi materjalidelt ja osadelt samu omadusi nagu kiirraudteesüsteemi veeremilt ja viidatakse seega kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.2. Tavaraudteesüsteemi kaubarongi jaoks on vastavad omadused määratletud tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.1. |
| --- | --- |

4.3.6.1.

Veeremi materjaliomadused

Punktis 4.2.5.1 kirjeldatakse veeremi materjalide ja osade põlemiskäitumist. Selles nõutakse tavaraudteesüsteemi reisirongi materjalidelt ja osadelt samu omadusi nagu kiirraudteesüsteemi veeremilt ja viidatakse seega kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktile 4.2.7.2.2. Tavaraudteesüsteemi kaubarongi jaoks on vastavad omadused määratletud tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK punktis 4.2.7.2.1.

| 4.3.6.2. | Muud veeremile esitatavad nõuded

  Tavaraudtee veeremile raudteetunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punktides 4.2.5.2 ja 4.2.5.4 kuni 4.2.5.11 esitatavad nõuded on samad mis kiirraudteevõrgustiku veeremile esitatavad nõuded. |
| --- | --- |

4.3.6.2.

Muud veeremile esitatavad nõuded

Tavaraudtee veeremile raudteetunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punktides 4.2.5.2 ja 4.2.5.4 kuni 4.2.5.11 esitatavad nõuded on samad mis kiirraudteevõrgustiku veeremile esitatavad nõuded.

| 4.3.7. | Liidesed liikumispuudega isikute allsüsteemiga






  Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemiga seotud KTK | Liikumispuudega isikute allsüsteemi KTK |
| --- | --- | --- |
| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |

4.3.7.

Liidesed liikumispuudega isikute allsüsteemiga

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemiga seotud KTK

Liikumispuudega isikute allsüsteemi KTK

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

| 4.2.2.3 | Ratastoolidele ettenähtud ala |
| --- | --- |

4.2.2.3

Ratastoolidele ettenähtud ala

| 4.3.7.1. | Evakuatsiooniteed
  Evakuatsiooniteede mõõtmete valikul on arvestatud tavaraudteesüsteemi liikumispuudega isikute allsüsteemi, kus ratastoolide jaoks on ette nähtud 0,75 m laiune ala. |
| --- | --- |

4.3.7.1.

Evakuatsiooniteed

Evakuatsiooniteede mõõtmete valikul on arvestatud tavaraudteesüsteemi liikumispuudega isikute allsüsteemi, kus ratastoolide jaoks on ette nähtud 0,75 m laiune ala.

4.4.   Käituseeskirjad

Järgmised käituseeskirjad ei ole allsüsteemide hindamise osa.

3. peatükis esitatud olulisi nõudeid silmas pidades on käesoleva KTK allsüsteemides käsitletavad tunnelite ohutusega seotud käituseeskirjad järgmised:

| 4.4.1. | Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased meetmed
  Rongi ohutuse jaoks olulisi seadmeid peab kontrollima:






  — | raudtee-ettevõtja või veeremi hoolduse eest vastutav isik veeremi hoolduse ajal (vaata punkt 4.5.2), |
| --- | --- | --- |

4.4.1.

Rongide seisukorra kontroll ja asjakohased meetmed

Rongi ohutuse jaoks olulisi seadmeid peab kontrollima:

—

raudtee-ettevõtja või veeremi hoolduse eest vastutav isik veeremi hoolduse ajal (vaata punkt 4.5.2),

| — | raudtee-ettevõtja enne rongi käitamist, |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja enne rongi käitamist,

| — | raudtee-ettevõtja rongi käitamise ajal. |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja rongi käitamise ajal.

Käesolev nõue täiendab tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punkti 4.2.2.7.

| 4.4.1.1. | Enne rongi käitamist
  Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.3 esitatud nõue on tunnelite ohutuse jaoks oluline. |
| --- | --- |

4.4.1.1.

Enne rongi käitamist

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.3 esitatud nõue on tunnelite ohutuse jaoks oluline.

| 4.4.1.2. | Rongi käitamise ajal
  Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktides 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 esitatud nõuded on tunnelite ohutuse jaoks olulised. |
| --- | --- |

4.4.1.2.

Rongi käitamise ajal

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktides 4.2.3.3.2, 4.2.3.6.3 ja 4.2.3.7 esitatud nõuded on tunnelite ohutuse jaoks olulised.

| 4.4.1.2.1. | Ohutuse jaoks olulised seadmed
  Kui sõidu ajal avastatakse, et üks alljärgnevatest seadmetest






  — | valjuhääldi |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.1.

Ohutuse jaoks olulised seadmed

Kui sõidu ajal avastatakse, et üks alljärgnevatest seadmetest

—

valjuhääldi

| — | avariivalgustus |
| --- | --- |

—

avariivalgustus

| — | ukse avamise süsteem |
| --- | --- |

—

ukse avamise süsteem

| — | hädapidurduse tühistamise süsteem |
| --- | --- |

—

hädapidurduse tühistamise süsteem

| — | tulekahjuandur |
| --- | --- |

—

tulekahjuandur

| — | rongiraadio |
| --- | --- |

—

rongiraadio

on vigane, peab raudtee-ettevõtjal olema kava selle kohta, kuidas kõnealuses olukorras jätkata rongi ohutut käitamist või rong peatada.

Rongi meeskond peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat kõnesolevast olukorrast viivitamata teavitama.

| 4.4.1.2.2. | Teljepuksi ülekuumenemine
  Kui avastatakse, et teljepuks on üle kuumenenud:






  — | peab rikkega rong niipea kui võimalik sobivas kohas enne tunnelit (tunneleid) peatuma; |
| --- | --- | --- |

4.4.1.2.2.

Teljepuksi ülekuumenemine

Kui avastatakse, et teljepuks on üle kuumenenud:

—

peab rikkega rong niipea kui võimalik sobivas kohas enne tunnelit (tunneleid) peatuma;

| — | tuleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat rongi peatumise kohast viivitamata teavitada; |
| --- | --- |

—

tuleb raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat rongi peatumise kohast viivitamata teavitada;

| — | peab rongi meeskond riketega osi kontrollima; |
| --- | --- |

—

peab rongi meeskond riketega osi kontrollima;

| — | raudtee-ettevõtjal peab olema kava selle kohta, kuidas halvenenud oludes jätkata ohutut käitamist. |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtjal peab olema kava selle kohta, kuidas halvenenud oludes jätkata ohutut käitamist.

| 4.4.2. | Hädaolukorra eeskiri
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja käitamiseeskirjades tuleb vastu võtta ja vajaduse korral edasi arendada põhimõtet, et vahejuhtumi korral (välja arvatud rööbastelt mahasõidu korral, mis nõuab kohest peatumist)






  — | peatatakse rong enne tunnelisse sisenemist või tuuakse tunnelist välja; |
| --- | --- | --- |

4.4.2.

Hädaolukorra eeskiri

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja käitamiseeskirjades tuleb vastu võtta ja vajaduse korral edasi arendada põhimõtet, et vahejuhtumi korral (välja arvatud rööbastelt mahasõidu korral, mis nõuab kohest peatumist)

—

peatatakse rong enne tunnelisse sisenemist või tuuakse tunnelist välja;

| — | jaamadega tunnelites võib rongi evakueerida maa-alusel platvormil. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja peavad välja töötama kõnesolevat olukorda reguleerivad eeskirjad ja need tuleb hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult esitada. |
| --- | --- |

—

jaamadega tunnelites võib rongi evakueerida maa-alusel platvormil. Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja peavad välja töötama kõnesolevat olukorda reguleerivad eeskirjad ja need tuleb hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult esitada.

Kõigil juhtudel peab rongi meeskond raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjat viivitamata teavitama ning teisi sõiduplaanikohaseid ronge ei tohi tunnelisse lubada.

| 4.4.3. | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused
  Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhtimisel ning vajaduse korral koostöös raudtee-ettevõtjate, päästeteenistuste ja asjaomaste ametiasutustega tuleb iga tunneli jaoks koostada hädaolukorra lahendamise plaan. See peab vastama tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 (hädaolukorra lahendamise kohta) esitatud nõuetele ja järgmistele lisanõuetele.
  Kui ühel rööbasteel olevad tunnelid on sarnased, võib hädaolukorra lahendamise plaan olla üldine. |
| --- | --- |

4.4.3.

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

Raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhtimisel ning vajaduse korral koostöös raudtee-ettevõtjate, päästeteenistuste ja asjaomaste ametiasutustega tuleb iga tunneli jaoks koostada hädaolukorra lahendamise plaan. See peab vastama tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 (hädaolukorra lahendamise kohta) esitatud nõuetele ja järgmistele lisanõuetele.

Kui ühel rööbasteel olevad tunnelid on sarnased, võib hädaolukorra lahendamise plaan olla üldine.

| 4.4.3.1. | Sisu
  Hädaolukorra lahendamise plaan peab olema kooskõlas olemasolevate enesepääste-, evakueerimis- ja päästevahenditega.
  Hädaolukorra lahendamise plaan peab sisaldama vähemalt järgmist:






  — | Kõigi oluliste organisatsioonide ülesanded, nimed, aadressid ja telefoninumbrid; kõigist kõnealuste andmete muudatustest tuleb viivitamata teatada ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab hädaolukorra lahendamise plaani vastavalt muutma. |
| --- | --- | --- |

4.4.3.1.

Sisu

Hädaolukorra lahendamise plaan peab olema kooskõlas olemasolevate enesepääste-, evakueerimis- ja päästevahenditega.

Hädaolukorra lahendamise plaan peab sisaldama vähemalt järgmist:

—

Kõigi oluliste organisatsioonide ülesanded, nimed, aadressid ja telefoninumbrid; kõigist kõnealuste andmete muudatustest tuleb viivitamata teatada ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab hädaolukorra lahendamise plaani vastavalt muutma.

| — | Tunneli märgistus peab olema kordumatu ning plaan peab sisaldama päästeteenistuste juurdepääsuteede täpset kirjeldust ja skeemi. |
| --- | --- |

—

Tunneli märgistus peab olema kordumatu ning plaan peab sisaldama päästeteenistuste juurdepääsuteede täpset kirjeldust ja skeemi.

| — | Tunnelis asetleidva õnnetuse korral sõitjate tunnelist evakueerimise meetmed ja strateegia. Pikenenud peatuse korral (määratlus punktis 2.2 ohustsenaariumide kohta) peab olema võimalik teha otsus ja hakata vastavalt sellele sõitjaid evakueerima (alustada evakueerimist või saata teele vastav evakueerimisrong) 60 minuti jooksul pärast rongi peatumist. Otsus peab põhinema sõitjate rongile jäämise või ohutusse piirkonda evakueerimise riskide analüüsil. |
| --- | --- |

—

Tunnelis asetleidva õnnetuse korral sõitjate tunnelist evakueerimise meetmed ja strateegia. Pikenenud peatuse korral (määratlus punktis 2.2 ohustsenaariumide kohta) peab olema võimalik teha otsus ja hakata vastavalt sellele sõitjaid evakueerima (alustada evakueerimist või saata teele vastav evakueerimisrong) 60 minuti jooksul pärast rongi peatumist. Otsus peab põhinema sõitjate rongile jäämise või ohutusse piirkonda evakueerimise riskide analüüsil.

| — | Isoleerimis- ja maandustoimingud (vt punkt 4.4.4) |
| --- | --- |

—

Isoleerimis- ja maandustoimingud (vt punkt 4.4.4)

| 4.4.3.2. | Märgistamine
  Kõik evakuatsiooniteede või ühenduskäikude (vt punkt 4.2.2.6) uksed peavad olema mõlemalt poolt ainulaadselt märgistatud. Märgistus peab olema kirjas hädaolukorra lahendamise plaanis ja marsruudiraamatus ning seda tuleb kasutada raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistuste teabevahetuses. Märgistuse igast olulisest muudatusest tuleb viivitamata teatada. Vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.2.1.2.2.2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja muutma vastavalt hädaolukorra lahendamise plaani ja raudtee-ettevõtja marsruudiraamatut. |
| --- | --- |

4.4.3.2.

Märgistamine

Kõik evakuatsiooniteede või ühenduskäikude (vt punkt 4.2.2.6) uksed peavad olema mõlemalt poolt ainulaadselt märgistatud. Märgistus peab olema kirjas hädaolukorra lahendamise plaanis ja marsruudiraamatus ning seda tuleb kasutada raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja päästeteenistuste teabevahetuses. Märgistuse igast olulisest muudatusest tuleb viivitamata teatada. Vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktile 4.2.1.2.2.2 peab raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja muutma vastavalt hädaolukorra lahendamise plaani ja raudtee-ettevõtja marsruudiraamatut.

| 4.4.3.3. | Õppused
  Enne tunneli või tunnelite seeria avamist tuleb korraldada täiemahuline evakueerimis- ja päästmisõppus, mis kaasab kõik hädaolukorra lahendamise plaanis määratletud töötajad.
  Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb määratleda, kuidas tutvustada kõigile asjaomastele organisatsioonidele infrastruktuuri ning kui sageli peavad toimuma tunneliskäigud ja õppused või muud koolitused . |
| --- | --- |

4.4.3.3.

Õppused

Enne tunneli või tunnelite seeria avamist tuleb korraldada täiemahuline evakueerimis- ja päästmisõppus, mis kaasab kõik hädaolukorra lahendamise plaanis määratletud töötajad.

Hädaolukorra lahendamise plaanis tuleb määratleda, kuidas tutvustada kõigile asjaomastele organisatsioonidele infrastruktuuri ning kui sageli peavad toimuma tunneliskäigud ja õppused või muud koolitused .

| 4.4.4. | Isoleerimis- ja maandustoimingud
  Kui päästeteenistused nõuavad veojõu toite väljalülitamist, tuleb neile tagada kontaktliinide kandetrosside või kontaktrööbaste asjakohaste osade väljalülitamine enne nende sisenemist tunnelisse või selle osasse.
  Veojõu toite väljalülitamine on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanne. Maanduse eest vastutajad tuleb määratleda hädaolukorra lahendamise plaanis. Ette tuleb näha vahejuhtumi toimumiskoha isoleerimine. |
| --- | --- |

4.4.4.

Isoleerimis- ja maandustoimingud

Kui päästeteenistused nõuavad veojõu toite väljalülitamist, tuleb neile tagada kontaktliinide kandetrosside või kontaktrööbaste asjakohaste osade väljalülitamine enne nende sisenemist tunnelisse või selle osasse.

Veojõu toite väljalülitamine on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ülesanne. Maanduse eest vastutajad tuleb määratleda hädaolukorra lahendamise plaanis. Ette tuleb näha vahejuhtumi toimumiskoha isoleerimine.

| 4.4.5. | Marsruudiraamat
  Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2.1 osutatud marsruudiraamat peab sisaldama asjakohast ohutusalast teavet tunnelite kohta. |
| --- | --- |

4.4.5.

Marsruudiraamat

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.1.2.2.1 osutatud marsruudiraamat peab sisaldama asjakohast ohutusalast teavet tunnelite kohta.

| 4.4.6. | Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine
  Nagu tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 nõutakse, peavad raudtee-ettevõtjatel olema sisse seatud menetlused sõitjate teavitamiseks ohutus- ja hädaolukorra toimingutest tunnelites. Kõnealune teave tuleb anda vähemalt selle riigi keeles, kus rong sõidab, ja inglise keeles. Võimalikult palju tuleb kasutada visuaalset teavet (piktogramme). Põhiline teave, mida esitada tuleks, on järgmine:






  — | Ärge hoidke oma pagasit, jalgrattaid jm koridorides ning uste, varuväljapääsude ja tulekustutite ees. |
| --- | --- | --- |

4.4.6.

Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine

Nagu tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.2.3.7 nõutakse, peavad raudtee-ettevõtjatel olema sisse seatud menetlused sõitjate teavitamiseks ohutus- ja hädaolukorra toimingutest tunnelites. Kõnealune teave tuleb anda vähemalt selle riigi keeles, kus rong sõidab, ja inglise keeles. Võimalikult palju tuleb kasutada visuaalset teavet (piktogramme). Põhiline teave, mida esitada tuleks, on järgmine:

—

Ärge hoidke oma pagasit, jalgrattaid jm koridorides ning uste, varuväljapääsude ja tulekustutite ees.

| — | Tulekahju korral üritage võimalusel rongis olevate kustutitega tuld kustutada. |
| --- | --- |

—

Tulekahju korral üritage võimalusel rongis olevate kustutitega tuld kustutada.

| — | Teavitage rongi meeskonda. |
| --- | --- |

—

Teavitage rongi meeskonda.

| — | Kui vahetut ohtu ei ole, oodake rongi meeskonna juhiseid. |
| --- | --- |

—

Kui vahetut ohtu ei ole, oodake rongi meeskonna juhiseid.

| — | Vajaduse korral või vastavate juhiste saamisel minge teise vagunisse. |
| --- | --- |

—

Vajaduse korral või vastavate juhiste saamisel minge teise vagunisse.

| — | Kui rong on seisma jäänud, järgige rongi meeskonna juhiseid. |
| --- | --- |

—

Kui rong on seisma jäänud, järgige rongi meeskonna juhiseid.

| — | Hädaolukorra puhul rongist lahkudes järgige varuväljapääsumärke. |
| --- | --- |

—

Hädaolukorra puhul rongist lahkudes järgige varuväljapääsumärke.

| — | Hoiduge kõrvalteedel liikuvate rongide eest. |
| --- | --- |

—

Hoiduge kõrvalteedel liikuvate rongide eest.

| 4.4.7. | Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö
  Asjaomaste juhtimiskeskuste (nt energiavarustuse, käitamise, tunnelirajatiste) vahelise koostöö tegemise kord peab olema kooskõlas hädaolukorra lahendamise plaaniga. |
| --- | --- |

4.4.7.

Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö

Asjaomaste juhtimiskeskuste (nt energiavarustuse, käitamise, tunnelirajatiste) vahelise koostöö tegemise kord peab olema kooskõlas hädaolukorra lahendamise plaaniga.

4.5.   Hoolduseeskirjad

3. peatükis esitatud olulisi nõudeid silmas pidades on käesolevas KTKs käsitletavates allsüsteemides tunnelite ohutusega seotud hoolduseeskirjad järgmised:

| 4.5.1. | Tunneli seisukorra kontroll
  Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.
  Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja samuti kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskavas tuleb arvesse võtta järgmisi täiendavaid kontrollieeskirju:






  — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teostatavad iga-aastased visuaalsed kontrollid |
| --- | --- | --- |

4.5.1.

Tunneli seisukorra kontroll

Käesolevat tehnilist kirjeldust kohaldatakse kõigi tunnelite suhtes, olenemata nende pikkusest.

Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTK punktis 4.5.1 ja samuti kavandatavas tavaraudteesüsteemi infrastruktuuri allsüsteemi KTKs sätestatud hoolduskavas tuleb arvesse võtta järgmisi täiendavaid kontrollieeskirju:

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja teostatavad iga-aastased visuaalsed kontrollid

| — | raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hoolduskava kohased üksikasjalikud kontrollid |
| --- | --- |

—

raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja hoolduskava kohased üksikasjalikud kontrollid

| — | erikontrollid pärast avariisid ja loodusõnnetusi, mis võisid mõjutada tunneli seisukorda |
| --- | --- |

—

erikontrollid pärast avariisid ja loodusõnnetusi, mis võisid mõjutada tunneli seisukorda

| — | uuendamise ja/või täiustamise ajal ja pärast seda ning enne rongide käitamise taastamist tunnelis tuleb seda kontrollida asjakohaste meetoditega, kindlustamaks, et tagatud on konstruktsiooni püsivus ja et rööpmelaiust ei ole rikutud. |
| --- | --- |

—

uuendamise ja/või täiustamise ajal ja pärast seda ning enne rongide käitamise taastamist tunnelis tuleb seda kontrollida asjakohaste meetoditega, kindlustamaks, et tagatud on konstruktsiooni püsivus ja et rööpmelaiust ei ole rikutud.

| 4.5.2. | Veeremi hooldus |
| --- | --- |

4.5.2.

Veeremi hooldus

| 4.5.2.1. | Reisirong
  Reisirongi moodustava veeremi hoolduskava peab sisaldama selgelt järgmiste ohutuse jaoks oluliste seadmete kontrolli:






  — | valjuhääldi |
| --- | --- | --- |

4.5.2.1.

Reisirong

Reisirongi moodustava veeremi hoolduskava peab sisaldama selgelt järgmiste ohutuse jaoks oluliste seadmete kontrolli:

—

valjuhääldi

| — | avariivalgustus |
| --- | --- |

—

avariivalgustus

| — | uste avamise süsteem |
| --- | --- |

—

uste avamise süsteem

| — | hädapidurduse tühistamise süsteem |
| --- | --- |

—

hädapidurduse tühistamise süsteem

| — | kliimaseadmete väljalülitamise seadmed |
| --- | --- |

—

kliimaseadmete väljalülitamise seadmed

| — | rongiraadio |
| --- | --- |

—

rongiraadio

| — | rongi tulekahjuandurite (kui need on paigaldatud) toimimise katsetus |
| --- | --- |

—

rongi tulekahjuandurite (kui need on paigaldatud) toimimise katsetus

| — | evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

—

evakuatsiooniplaan

| 4.5.2.2. | Kaubarong
  Kaubarongi veduri hoolduskava peab sisaldama selgelt vähemalt ühe enesepäästevahendi olemasolu kontrolli veduris. |
| --- | --- |

4.5.2.2.

Kaubarong

Kaubarongi veduri hoolduskava peab sisaldama selgelt vähemalt ühe enesepäästevahendi olemasolu kontrolli veduris.

4.6.   Kutsekvalifikatsioon

Käesoleva KTKga reguleeritavate allsüsteemide puhul tunnelite ohutust arvesse võtvaks käitamiseks nõutav ning käesoleva KTK punkti 4.4 kohane kutsekvalifikatsioon peab olema järgmine:

| 4.6.1. | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus
  Kõigil kutselistel rongijuhtidel ja vagunisaatjatel ning rongide liikumiseks lube andvatel töötajatel peavad olema teadmised hädaolukorras toimetulekuks ja oskus neid teadmisi praktikas rakendada. Rongijuhtidele ja/või vagunisaatjatele kehtestatud üldnõuded on esitatud tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.6 kutsekvalifikatsiooni kohta ning H (rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) ja J (rongi saatmisega seotud tegevusteks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) lisas.
  Kogu rongi meeskond peab teadma, mida teha tunnelites ohutuse tagamiseks, ning eelkõige peavad meeskonnaliikmed oskama rongi tunnelis evakueerida. See hõlmab sõitjate suunamist teise vagunisse või rongist välja ning nende juhtimist ohutusse alasse.
  Rongi abitöötajad (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongi meeskonda, nagu on määratletud allpool, peavad olema lisaks oma põhiväljaõppele koolitatud ka toetama rongi meeskonna tööd. (1)

  Allsüsteemide hooldamise ja käitamisega tegelevate inseneride ja juhtide erialases väljaõppes tuleb käsitleda ka raudteetunnelite ohutuse teemat. |
| --- | --- |

4.6.1.

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

Kõigil kutselistel rongijuhtidel ja vagunisaatjatel ning rongide liikumiseks lube andvatel töötajatel peavad olema teadmised hädaolukorras toimetulekuks ja oskus neid teadmisi praktikas rakendada. Rongijuhtidele ja/või vagunisaatjatele kehtestatud üldnõuded on esitatud tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK punktis 4.6 kutsekvalifikatsiooni kohta ning H (rongi juhtimiseks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) ja J (rongi saatmisega seotud tegevusteks vajaliku kutsekvalifikatsiooni miinimumnõuded) lisas.

Kogu rongi meeskond peab teadma, mida teha tunnelites ohutuse tagamiseks, ning eelkõige peavad meeskonnaliikmed oskama rongi tunnelis evakueerida. See hõlmab sõitjate suunamist teise vagunisse või rongist välja ning nende juhtimist ohutusse alasse.

Rongi abitöötajad (nt toitlustajad ja koristajad), kes ei kuulu rongi meeskonda, nagu on määratletud allpool, peavad olema lisaks oma põhiväljaõppele koolitatud ka toetama rongi meeskonna tööd. (1)

Allsüsteemide hooldamise ja käitamisega tegelevate inseneride ja juhtide erialases väljaõppes tuleb käsitleda ka raudteetunnelite ohutuse teemat.

4.7.   Tervisekaitse- ja ohutusnõuded

Käesolevas KTKs käsitletavate allsüsteemide puhul tunnelite ohutuks käitamiseks ja käesoleva KTK rakendamiseks nõutavad töötajate tervisekaitse- ja ohutusnõuded on järgmised:

| 4.7.1. | Enesepäästevahend
  Kaubarongide mehitatud veduritel peavad olema EN 402:2003 standardile või 403:2004 standardile vastavad enesepäästevahendid juhi ja teiste veduris viibivate isikute jaoks. Raudtee-ettevõtja peab valima ühele kõnealusest kahest standardist vastavad enesepäästevahendid. |
| --- | --- |

4.7.1.

Enesepäästevahend

Kaubarongide mehitatud veduritel peavad olema EN 402:2003 standardile või 403:2004 standardile vastavad enesepäästevahendid juhi ja teiste veduris viibivate isikute jaoks. Raudtee-ettevõtja peab valima ühele kõnealusest kahest standardist vastavad enesepäästevahendid.

4.8.   Infrastruktuuri- ja veeremiregister

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 24 lõikele 1 tuleb igas KTKs täpselt kindlaks määrata teave, mis peab sisalduma infrastruktuuri- ja veeremiregistris.

| 4.8.1. | Infrastruktuuriregister
  Vt käesoleva KTK A lisa |
| --- | --- |

4.8.1.

Infrastruktuuriregister

Vt käesoleva KTK A lisa

| 4.8.2. | Veeremiregister
  Vt käesoleva KTK B lisa |
| --- | --- |

4.8.2.

Veeremiregister

Vt käesoleva KTK B lisa

5.   KOOSTALITLUSVÕIME KOMPONENDID

Raudteetunnelite ohutuse KTKs koostalitlusvõime komponente ei määratleta.

6.   KOMPONENTIDE VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSKÕLBLIKKUSE HINDAMINE JA ALLSÜSTEEMI VASTAVUSTÕENDAMINE

6.1.   Koostalitlusvõime komponendid

Ei kohaldata, kuna käesolevas KTKs ei ole koostalitlusvõime komponente määratletud.

6.2.   Allsüsteemid

| 6.2.1. | Vastavushindamine (üldosa)
  Tellija, nagu raudtee-ettevõtja, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, veeremitootja, või tellija ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama veeremi või energiavarustuse või juhtkäskude ja signaalimise või infrastruktuuri allsüsteemi vastavushindamise taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma soovi kohaselt.
  Praegu tuleb eristada:






  — | allsüsteeme, mille KTK on juba vastu võetud: tavaraudteesüsteemi juhtkäsud ja signaalimine, tavaraudteesüsteemi käitamine ja tavaraudteesüsteemi veerem (kaubavagunid) |
| --- | --- | --- |

6.2.1.

Vastavushindamine (üldosa)

Tellija, nagu raudtee-ettevõtja, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, veeremitootja, või tellija ühenduses registreeritud volitatud esindaja peab esitama veeremi või energiavarustuse või juhtkäskude ja signaalimise või infrastruktuuri allsüsteemi vastavushindamise taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma soovi kohaselt.

Praegu tuleb eristada:

—

allsüsteeme, mille KTK on juba vastu võetud: tavaraudteesüsteemi juhtkäsud ja signaalimine, tavaraudteesüsteemi käitamine ja tavaraudteesüsteemi veerem (kaubavagunid)

| — | ning allsüsteeme, mille KTK ei ole veel vastu võetud: tavaraudteesüsteemi muu veerem kui kaubavagunid, tavaraudteesüsteemi energiavarustus ja tavaraudteesüsteemi infrastruktuur |
| --- | --- |

—

ning allsüsteeme, mille KTK ei ole veel vastu võetud: tavaraudteesüsteemi muu veerem kui kaubavagunid, tavaraudteesüsteemi energiavarustus ja tavaraudteesüsteemi infrastruktuur

Esimeste puhul tuleb vastavust tunnelite ohutuse KTKle hinnata asjaomast allsüsteemi reguleeriva KTK vastavushindamise raames. Teiste puhul (tavaraudteesüsteemi muu veerem kui kaubavagunid, tavaraudteesüsteemi infrastruktuur ja tavaraudteesüsteemi energiavarustus) kirjeldatakse hindamist kas käesolevas peatükis või olemasolevate kiirraudteesüsteemi allsüsteemide KTK (veerem, infrastruktuur ja energiavarustus) asjaomastes peatükkides.

Kui tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK 4. peatüki tehniline kirjeldus on piisav, ei esitata käesolevas peatükis lisateavet hindamise kohta.

Viited on esitatud järgmises tabelis.

| Tehniline kirjeldus | Viide |
| --- | --- |
| 4.2.2.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus |

Tehniline kirjeldus

Viide

4.2.2.1.

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.1

| 4.2.2.2 | Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele |
| --- | --- |

4.2.2.2

Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.2

| 4.2.2.3 | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded |
| --- | --- |

4.2.2.3

Konstruktsioonide tulekaitsenõuded

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.3

| 4.2.2.4 | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.4

Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.2.4

| 4.2.2.5 | Tulekahju avastamise süsteem |
| --- | --- |

4.2.2.5

Tulekahju avastamise süsteem

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.2.5

| 4.2.2.6 | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

4.2.2.6

Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.4

| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.2.7

| 4.2.2.8 | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

4.2.2.8

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.2.8

| 4.2.2.9 | Evakuatsioonitähised |
| --- | --- |

4.2.2.9

Evakuatsioonitähised

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.2.9

| 4.2.2.10 | Avariiside |
| --- | --- |

4.2.2.10

Avariiside

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.2.11 | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.11

Päästeteenistuste juurdepääs

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.2.12 | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

4.2.2.12

Päästealad väljaspool tunneleid

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.2.13 | Veevarustus |
| --- | --- |

4.2.2.13

Veevarustus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.3.1 | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.3.1

| 4.2.3.2 | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

4.2.3.2

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.3.3 | Elektrivarustus |
| --- | --- |

4.2.3.3

Elektrivarustus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.5

| 4.2.3.4 | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.2.3.4

Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.3.4

| 4.2.3.5 | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

4.2.3.5

Elektriseadmete töökindlus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.6

| 4.2.4.1 | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid |
| --- | --- |

4.2.4.1

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.7.7

| 4.2.5.1 | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

4.2.5.1

Veeremi materjaliomadused

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK/tavaraudteesüsteemi kaubavagunite allsüsteemi KTK

| 4.2.5.2 | Reisirongi tulekustutid |
| --- | --- |

4.2.5.2

Reisirongi tulekustutid

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

| 4.2.5.3 | Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3

Kaubarongide tulekaitse

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.5.3

| 4.2.5.4 | Reisirongi tuletõkked |
| --- | --- |

4.2.5.4

Reisirongi tuletõkked

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

| 4.2.5.5 | Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju |
| --- | --- |

4.2.5.5

Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongil, kus on puhkenud tulekahju

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.5.5

| 4.2.5.6 | Rongi tulekahjuandurid |
| --- | --- |

4.2.5.6

Rongi tulekahjuandurid

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

| 4.2.5.7 | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

4.2.5.7

Sidevahendid rongides

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

| 4.2.5.8 | Hädapidurduse tühistamine |
| --- | --- |

4.2.5.8

Hädapidurduse tühistamine

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.5.8

| 4.2.5.9 | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9

Rongi avariivalgustussüsteem

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.5.9

| 4.2.5.10 | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine |
| --- | --- |

4.2.5.10

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

Kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK

| 4.2.5.11 | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11

Reisirongi evakuatsiooniplaan

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.2.5.11

| 4.2.5.12 | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.5.12

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.8.1

| 4.4.1 | Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed |
| --- | --- |

4.4.1

Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.2 | Eriolukorra eeskiri |
| --- | --- |

4.4.2

Eriolukorra eeskiri

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.3 | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.4 | Maandustoimingud |
| --- | --- |

4.4.4

Maandustoimingud

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.5 | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.4.5

Marsruudiraamat

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.6 | Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6

Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordasid käsitleva teabe jagamine

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.4.7 | Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.4.7

Tunnelite juhtimiskeskuste vaheline koostöö

Tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK

| 4.5.1 | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

4.5.1

Tunneli seisukorra kontroll

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.5

| 4.5.2 | Veeremi hooldus |
| --- | --- |

4.5.2

Veeremi hooldus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.5

| 4.6.1. | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1.

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 4.6.1

| 4.7.1. | Enesepäästevahend |
| --- | --- |

4.7.1.

Enesepäästevahend

Tavaraudteesüsteemi tunnelite ohutuse allsüsteemi KTK punkt 6.2.8.2

Teavitatud asutusel peab olema luba:

| — | kas kõigi ülalesitatud allsüsteemide hindamiseks |
| --- | --- |

—

kas kõigi ülalesitatud allsüsteemide hindamiseks

| — | või ainult ühe allsüsteemi hindamiseks, kuid sellisel juhul peab ta teiste allsüsteemide hindamiseks sõlmima volitatud teavitatud asutustega kokkulepped teiste allsüsteemidega seotud asjakohastele nõuetele vastavuse hindamise kohta (vt käesoleva KTK punkt 4.2) |
| --- | --- |

—

või ainult ühe allsüsteemi hindamiseks, kuid sellisel juhul peab ta teiste allsüsteemide hindamiseks sõlmima volitatud teavitatud asutustega kokkulepped teiste allsüsteemidega seotud asjakohastele nõuetele vastavuse hindamise kohta (vt käesoleva KTK punkt 4.2)

Taotleja(d) peab (peavad) koostama vastava(te) allsüsteemi(de) EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni(d) vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 1 ja lisale VI.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon(id) on vajalik(ud) allsüsteemi kasutuselevõtmise loa saamiseks.

Allsüsteemi vastavust tuleb hinnata kooskõlas käesoleva KTK punktiga 6.2.2 ja E lisaga ning vastavalt ühele või mitmele järgmistest moodulitest:

Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid (vt F lisa)

Moodul SB: tüübihindamine projekteerimise ja väljatöötamise etapis

Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimise süsteem tootmisetapis

Moodul SF: toote vastavustõendamine tootmisetapis

Moodul SG: tooteühiku vastavustõendamine

Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega projekteerimise, väljatöötamise ja tootmise etappides

Heakskiitmise korra ja hindamise sisu määratlevad taotleja ja teavitatud asutus vastavalt käesolevale KTKle ja kooskõlas käesoleva KTK 7. peatükis esitatud eeskirjadega.

| 6.2.2. | Vastavushindamise menetlused (moodulid)
  Taotleja peab valima ühe alljärgnevas tabelis esitatud moodulitest või moodulite kombinatsioonidest.
  Tabel
  Hindamismenetlused









  Hinnatav allsüsteem | Moodul SB+SD | Moodul SB+SF | Moodul SG | Moodul SH2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Veeremi allsüsteem | X | X | | X |
| Energiavarustuse allsüsteem | X | X | X | X |
| Infrastruktuuri allsüsteem | | | X | X |
| Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem | | | X | X |

6.2.2.

Vastavushindamise menetlused (moodulid)

Taotleja peab valima ühe alljärgnevas tabelis esitatud moodulitest või moodulite kombinatsioonidest.

Tabel

Hindamismenetlused

Hinnatav allsüsteem

Moodul SB+SD

Moodul SB+SF

Moodul SG

Moodul SH2

Veeremi allsüsteem

X

X

X

Energiavarustuse allsüsteem

X

X

X

X

Infrastruktuuri allsüsteem

X

X

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem

X

X

Asjaomastes etappides hinnatavad allsüsteemi omadused on esitatud E lisas. Taotleja peab kinnitama, et iga toodetud allsüsteem vastab tüübile. Tähis X E lisa tabeli E neljandas veerus märgib, et vastavat omadust tuleb tõendada iga allsüsteemi puhul eraldi.

Hoolduse allsüsteemi hindamist kirjeldatakse punktis 6.2.5.

| 6.2.3. | Olemasolevad lahendused
  Kui olemasolevat lahendust on taotluse saamiseks samadel tingimustel juba hinnatud, kohaldatakse järgmist menetlust:
  Taotleja peab näitama, et eelmise taotluse hindamiseks tehtud katsetuste ja kontrollide tulemused on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega. Sellisel juhul kehtib eelmine allsüsteemiga seotud omaduste tüübihindamine ka uue taotluse kohta. |
| --- | --- |

6.2.3.

Olemasolevad lahendused

Kui olemasolevat lahendust on taotluse saamiseks samadel tingimustel juba hinnatud, kohaldatakse järgmist menetlust:

Taotleja peab näitama, et eelmise taotluse hindamiseks tehtud katsetuste ja kontrollide tulemused on kooskõlas käesoleva KTK nõuetega. Sellisel juhul kehtib eelmine allsüsteemiga seotud omaduste tüübihindamine ka uue taotluse kohta.

| 6.2.4. | Uuenduslikud lahendused
  Kui allsüsteem sisaldab uuenduslikku lahendust, nagu on määratletud punktis 4.1, peab tootja või tellija üles märkima kõrvalekalde käesolevas KTKs sätestatud asjakohasest nõudest ja esitama selle Euroopa Raudteeagentuurile. Agentuur peab koostama lahenduse jaoks vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötama välja nende järgimise hindamise meetodid.
  Vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning hindamismeetodid lisatakse KTKsse läbivaatamise käigus. Pärast direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 21 lõike 2 kohase komisjoni otsuse jõustumist lubatakse uuendusliku lahenduse kasutamist enne KTKsse lisamist. |
| --- | --- |

6.2.4.

Uuenduslikud lahendused

Kui allsüsteem sisaldab uuenduslikku lahendust, nagu on määratletud punktis 4.1, peab tootja või tellija üles märkima kõrvalekalde käesolevas KTKs sätestatud asjakohasest nõudest ja esitama selle Euroopa Raudteeagentuurile. Agentuur peab koostama lahenduse jaoks vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning töötama välja nende järgimise hindamise meetodid.

Vajalikud talitluslikud ja liideste tehnilised kirjeldused ning hindamismeetodid lisatakse KTKsse läbivaatamise käigus. Pärast direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 21 lõike 2 kohase komisjoni otsuse jõustumist lubatakse uuendusliku lahenduse kasutamist enne KTKsse lisamist.

| 6.2.5. | Hoolduse hindamine
  Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 3 vastutab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab ka hooldusdokumente. See tähendab, et eelkõige peab teavitatud asutus kontrollima:






  — | hooldusdokumentide olemasolu, |
| --- | --- | --- |

6.2.5.

Hoolduse hindamine

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 18 lõikele 3 vastutab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest, mis sisaldab ka hooldusdokumente. See tähendab, et eelkõige peab teavitatud asutus kontrollima:

—

hooldusdokumentide olemasolu,

| — | hooldusdokumentides veeremi jaoks kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.10.2 osutatud elementide olemasolu, |
| --- | --- |

—

hooldusdokumentides veeremi jaoks kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK punktis 4.2.10.2 osutatud elementide olemasolu,

kuid asutus ei pea kontrollima hooldusdokumentide sisu kehtivust.

Hoolduse vastavushindamine kuulub asjaomase riikliku ametiasutuse pädevusse.

| 6.2.6. | Käituseeskirjade hindamine
  Raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tõendama vastavust käesoleva KTK nõuetele. Seda võivad nad teha direktiivis 2004/49/EÜ kirjeldatud ohutuse juhtimissüsteemi osana. Käesolevas KTKs sätestatud käituseeskirjadele vastavuse tõendamiseks ei pea teavitatud asutus seda eraldi hindama, välja arvatud juhul, kui seda nõuab käitamise KTK.
  Asjaomane pädev asutus peab enne uue või muudetud ohutusloa või -sertifikaadi väljaandmist hindama kõiki uusi või muudetud käitusmenetlusi ja -toiminguid enne nende rakendamist. Kõnealune hindamine peab olema osa ohutussertifikaadi või -loa andmise protsessist. |
| --- | --- |

6.2.6.

Käituseeskirjade hindamine

Raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja peab tõendama vastavust käesoleva KTK nõuetele. Seda võivad nad teha direktiivis 2004/49/EÜ kirjeldatud ohutuse juhtimissüsteemi osana. Käesolevas KTKs sätestatud käituseeskirjadele vastavuse tõendamiseks ei pea teavitatud asutus seda eraldi hindama, välja arvatud juhul, kui seda nõuab käitamise KTK.

Asjaomane pädev asutus peab enne uue või muudetud ohutusloa või -sertifikaadi väljaandmist hindama kõiki uusi või muudetud käitusmenetlusi ja -toiminguid enne nende rakendamist. Kõnealune hindamine peab olema osa ohutussertifikaadi või -loa andmise protsessist.

| 6.2.7. | Lisanõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud nõuete järgimise hindamisele |
| --- | --- |

6.2.7.

Lisanõuded raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjaga seotud nõuete järgimise hindamisele

| 6.2.7.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus
  Teavitatud asutus peab kontrollima, et tehniline dokumentatsioon sisaldaks tehnilist uuringut, milles põhjendatakse pöörangute ja riströöbaste asukohti tunnelis ning kinnitatakse, et paigaldatud on minimaalne arv pööranguid ja riströöpaid vastavalt punkti 4.2.2.1 nõuetele. |
| --- | --- |

6.2.7.1.

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

Teavitatud asutus peab kontrollima, et tehniline dokumentatsioon sisaldaks tehnilist uuringut, milles põhjendatakse pöörangute ja riströöbaste asukohti tunnelis ning kinnitatakse, et paigaldatud on minimaalne arv pööranguid ja riströöpaid vastavalt punkti 4.2.2.1 nõuetele.

| 6.2.7.2. | Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele
  Hindamisel tuleb teha kindlaks, et:






  — | varuväljapääsude ustel ja seadmete ruumide ustel on sobivad lukud, |
| --- | --- | --- |

6.2.7.2.

Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele

Hindamisel tuleb teha kindlaks, et:

—

varuväljapääsude ustel ja seadmete ruumide ustel on sobivad lukud,

| — | kasutatavad lukud on vastavuses tunneli ja selle infrastruktuuri turvalisuse üldstrateegiaga, |
| --- | --- |

—

kasutatavad lukud on vastavuses tunneli ja selle infrastruktuuri turvalisuse üldstrateegiaga,

| — | varuväljapääsude uksi ei saa seestpoolt lukustada ning evakueeruvad sõitjad saavad neid avada, |
| --- | --- |

—

varuväljapääsude uksi ei saa seestpoolt lukustada ning evakueeruvad sõitjad saavad neid avada,

| — | päästeteenistuste jaoks on sisse seatud juurdepääsukord. |
| --- | --- |

—

päästeteenistuste jaoks on sisse seatud juurdepääsukord.

| 6.2.7.3. | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded
  Teavitatud asutus peab hindama punktis 4.2.2.3 määratletud konstruktsioonide tulekaitsenõuete järgimist, kasutades raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu tellija tehtud arvutuste tulemusi. |
| --- | --- |

6.2.7.3.

Konstruktsioonide tulekaitsenõuded

Teavitatud asutus peab hindama punktis 4.2.2.3 määratletud konstruktsioonide tulekaitsenõuete järgimist, kasutades raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja või muu tellija tehtud arvutuste tulemusi.

| 6.2.7.4. | Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral
  Teavitatud asutus peab kontrollima, kas kasutatavat lahendust on üksikasjalikult kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis ja kas see on punktis 4.2.2.6 esitatud nõuetega kooskõlas. Punktis 4.2.2.6.5 osutatud alternatiivse tehnilise lahendusega seoses peab teavitatud asutus kontrollima, kas vajalik tehniline uuring on tehtud ja kas see on saanud asjaomase riikliku asutuse heakskiidu. |
| --- | --- |

6.2.7.4.

Enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

Teavitatud asutus peab kontrollima, kas kasutatavat lahendust on üksikasjalikult kirjeldatud tehnilises dokumentatsioonis ja kas see on punktis 4.2.2.6 esitatud nõuetega kooskõlas. Punktis 4.2.2.6.5 osutatud alternatiivse tehnilise lahendusega seoses peab teavitatud asutus kontrollima, kas vajalik tehniline uuring on tehtud ja kas see on saanud asjaomase riikliku asutuse heakskiidu.

| 6.2.7.5. | Päästeteenistuste juurdepääs ja varustus
  Teavitatud asutus peab tehnilist dokumentatsiooni kontrollides ja päästeteenistustega konsulteerimise tulemusel saadud tõendeid kaaludes veenduma, et järgmiste punktide nõuded on täidetud:






  — | 4.2.2.10 Avariiside |
| --- | --- | --- |

6.2.7.5.

Päästeteenistuste juurdepääs ja varustus

Teavitatud asutus peab tehnilist dokumentatsiooni kontrollides ja päästeteenistustega konsulteerimise tulemusel saadud tõendeid kaaludes veenduma, et järgmiste punktide nõuded on täidetud:

—

4.2.2.10 Avariiside

| — | 4.2.2.11 Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

—

4.2.2.11 Päästeteenistuste juurdepääs

| — | 4.2.2.12 Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 Päästealad väljaspool tunneleid

| — | 4.2.2.13 Veevarustus |
| --- | --- |

—

4.2.2.13 Veevarustus

| — | 4.2.3.2 Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

—

4.2.3.2 Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

| — | 4.2.3.3 Elektrivarustus |
| --- | --- |

—

4.2.3.3 Elektrivarustus

| 6.2.7.6. | Elektriseadmete töökindlus
  Teavitatud asutus peab veenduma ainult selles, et teostatud on punkti 4.2.3.5 talitluslikele nõuetele vastav vearežiimi analüüs. |
| --- | --- |

6.2.7.6.

Elektriseadmete töökindlus

Teavitatud asutus peab veenduma ainult selles, et teostatud on punkti 4.2.3.5 talitluslikele nõuetele vastav vearežiimi analüüs.

| 6.2.7.7. | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid
  Teavitatud asutus peab veenduma, et punkti 4.2.4.1 kohaselt on kasutusele võetud teljepuksi ülekuumenemise detektorid või seda ennetavad seadmed ning et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kehtestanud häirele järgnevad toimingud, millega hoitakse ära rikkekahtlusega veeremi sisenemine tunnelisse või peatumine tunnelis. |
| --- | --- |

6.2.7.7.

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

Teavitatud asutus peab veenduma, et punkti 4.2.4.1 kohaselt on kasutusele võetud teljepuksi ülekuumenemise detektorid või seda ennetavad seadmed ning et raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja on kehtestanud häirele järgnevad toimingud, millega hoitakse ära rikkekahtlusega veeremi sisenemine tunnelisse või peatumine tunnelis.

| 6.2.8. | Lisanõuded raudtee-ettevõtjale esitatavate nõuete järgimise hindamisele
  Käesolevas KTKs tavaraudteesüsteemi veeremile kehtestatavad nõuded on samad mis kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTKs. Seega tuleb vastavust veeremile esitatavatele nõuetele hinnata kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 6. peatükis sätestatud hindamisnõuete kohaselt, välja arvatud järgmiste punktide puhul, kus esitatakse lisanõudeid ja -teavet: | 4.2.5.3 Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- | --- |

6.2.8.

Lisanõuded raudtee-ettevõtjale esitatavate nõuete järgimise hindamisele

Käesolevas KTKs tavaraudteesüsteemi veeremile kehtestatavad nõuded on samad mis kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTKs. Seega tuleb vastavust veeremile esitatavatele nõuetele hinnata kiirraudteesüsteemi veeremi allsüsteemi KTK 6. peatükis sätestatud hindamisnõuete kohaselt, välja arvatud järgmiste punktide puhul, kus esitatakse lisanõudeid ja -teavet:

4.2.5.3 Kaubarongide tulekaitse

| | 4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

| 6.2.8.1. | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs
  Teavitatud asutus peab pärast päästeteenistustega konsulteerimist kontrollima, kas punktis 4.2.5.12 sätestatud nõuded on täidetud. |
| --- | --- |

6.2.8.1.

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

Teavitatud asutus peab pärast päästeteenistustega konsulteerimist kontrollima, kas punktis 4.2.5.12 sätestatud nõuded on täidetud.

| 6.2.8.2. | Enesepäästevahend
  Vastavushindamist kirjeldatakse standardites EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004. |
| --- | --- |

6.2.8.2.

Enesepäästevahend

Vastavushindamist kirjeldatakse standardites EN401:1994, EN402:2003, EN403:2004.

7.   RAKENDAMINE

Käesolevas raudteetunnelite ohutuse KTKs määratletakse uute, uuendatud või täiustatud (tavaraudteeliinide) tunnelite või uute, uuendatud või täiustatud tavaraudtee veeremi puhul nõutavad põhiparameetrid, et ühtlustada praegust raudteetunnelite üldist ohutuse taset kogu Euroopas. Seda võib saavutada peamiselt infrastruktuurile, veeremile ja käitamisele esitatavate ohutusnõuete optimaalse kombinatsiooni abil. Järk-järguliseks üleminekuks praeguselt olukorralt lõppolukorrale, kus KTK järgimine on norm, sätestatakse käesolevas peatükis raudteetunnelite ohutuse KTK rakendusstrateegia.

7.1.   Käesoleva KTK kohaldamine kasutuselevõetavate allsüsteemide suhtes

| 7.1.1. | Üldosa
  4., 5. ja 6. peatükki kohaldatakse täielikult käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse (vt punkt 1.2) kuuluvate allsüsteemide suhtes, mis võetakse kasutusele pärast käesoleva KTK jõustumist.
  Eelkõige viitavad need nii uutele tunnelitele kui ka uutele tunneliprojektidele. Väljatöötatud projektide ja juba sõlmitud lepingute kohta vaata direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 punkt a. |
| --- | --- |

7.1.1.

Üldosa

4., 5. ja 6. peatükki kohaldatakse täielikult käesoleva KTK geograafilisse kohaldamisalasse (vt punkt 1.2) kuuluvate allsüsteemide suhtes, mis võetakse kasutusele pärast käesoleva KTK jõustumist.

Eelkõige viitavad need nii uutele tunnelitele kui ka uutele tunneliprojektidele. Väljatöötatud projektide ja juba sõlmitud lepingute kohta vaata direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 punkt a.

| 7.1.2. | Olemasoleva projekti järgi ehitatud uus veerem
  Enne käesoleva KTK jõustumist olemas olnud projekti järgi ehitatud uue veeremi, mille käitamiseks määratletud liinidel on üks või mitu liikmesriiki juba loa andnud, võib nelja aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist kasutusele võtta, ilma et oleks vaja tõendada vastavust raudteetunnelite ohutuse KTKle, tingimusel et veeremit käitatakse liinidel, millele anti kinnitus.
  Kui kõnealune veerem on suunatud käitamiseks üle 1 km pikkuste tunnelitega liinidel, peab sellel siiski olema hädapidurduse tühistamise seade, mis vastab käesoleva KTK punktile 4.2.5.8. |
| --- | --- |

7.1.2.

Olemasoleva projekti järgi ehitatud uus veerem

Enne käesoleva KTK jõustumist olemas olnud projekti järgi ehitatud uue veeremi, mille käitamiseks määratletud liinidel on üks või mitu liikmesriiki juba loa andnud, võib nelja aasta jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist kasutusele võtta, ilma et oleks vaja tõendada vastavust raudteetunnelite ohutuse KTKle, tingimusel et veeremit käitatakse liinidel, millele anti kinnitus.

Kui kõnealune veerem on suunatud käitamiseks üle 1 km pikkuste tunnelitega liinidel, peab sellel siiski olema hädapidurduse tühistamise seade, mis vastab käesoleva KTK punktile 4.2.5.8.

| 7.1.3. | Uutes tunnelites sõitmiseks suunatud olemasolev veerem
  Olemasolevate rongide käitamist käesolevale KTKle vastavates tunnelites ei tohi takistada, välja arvatud juhul, kui see vähendaks teavitatud riiklike eeskirjadega kehtestatud üldist ohutuse taset. |
| --- | --- |

7.1.3.

Uutes tunnelites sõitmiseks suunatud olemasolev veerem

Olemasolevate rongide käitamist käesolevale KTKle vastavates tunnelites ei tohi takistada, välja arvatud juhul, kui see vähendaks teavitatud riiklike eeskirjadega kehtestatud üldist ohutuse taset.

7.2.   Käesoleva KTK kohaldamine juba kasutusel olevate allsüsteemide suhtes

| 7.2.1. | Sissejuhatus
  Juba kasutusel olevaid allsüsteeme täiustatakse ja uuendatakse vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõikele 3.
  Üleminekustrateegias (vt punkt 7.2.2) osutatakse, kuidas kohandada uuendamis- või täiustamisprotsessis tunneli iga olemasolevat allsüsteemi käesolevale KTKle vastavaks.
  Täiustamine ja uuendamine on määratletud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktides l, m ja n. Sellega ettenähtud meetmeid kohaldatakse nii täiustamis- kui uuendamistööde suhtes.
  Käesoleva KTK ennetava rakendamise võimaldamiseks ärgitatakse liikmesriike edendama ja toetama rakendusstrateegiat. Alati kui täiustatakse või uuendatakse juba kasutusel oleva tunneli või veeremi allsüsteemi, tuleks kaaluda võimalust hõlmata kõnealusesse tegevusse ka osi, mida täiendamis- või uuendamiskavas ei olnud ette nähtud, kuid mida saaks viia vastavusse käesoleva KTKga, seda eelkõige juhtudel, kui see mõjub positiivselt ohutusele ja parandusi saab teha väikeste lisakulutustega.
  Juhul kui tunneli ohutuse jaoks olulist allsüsteemi hinnatakse uuendamis- või täiustamistööde tulemusel muudele KTKdele vastavuse suhtes uuesti, nõutakse käesolevale KTKle vastavuse uut hindamist ainult selliste süsteemide ja komponentide puhul, mida kõnesolevad tööd otseselt mõjutavad. |
| --- | --- |

7.2.1.

Sissejuhatus

Juba kasutusel olevaid allsüsteeme täiustatakse ja uuendatakse vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 14 lõikele 3.

Üleminekustrateegias (vt punkt 7.2.2) osutatakse, kuidas kohandada uuendamis- või täiustamisprotsessis tunneli iga olemasolevat allsüsteemi käesolevale KTKle vastavaks.

Täiustamine ja uuendamine on määratletud direktiivi 2001/16/EÜ artikli 2 punktides l, m ja n. Sellega ettenähtud meetmeid kohaldatakse nii täiustamis- kui uuendamistööde suhtes.

Käesoleva KTK ennetava rakendamise võimaldamiseks ärgitatakse liikmesriike edendama ja toetama rakendusstrateegiat. Alati kui täiustatakse või uuendatakse juba kasutusel oleva tunneli või veeremi allsüsteemi, tuleks kaaluda võimalust hõlmata kõnealusesse tegevusse ka osi, mida täiendamis- või uuendamiskavas ei olnud ette nähtud, kuid mida saaks viia vastavusse käesoleva KTKga, seda eelkõige juhtudel, kui see mõjub positiivselt ohutusele ja parandusi saab teha väikeste lisakulutustega.

Juhul kui tunneli ohutuse jaoks olulist allsüsteemi hinnatakse uuendamis- või täiustamistööde tulemusel muudele KTKdele vastavuse suhtes uuesti, nõutakse käesolevale KTKle vastavuse uut hindamist ainult selliste süsteemide ja komponentide puhul, mida kõnesolevad tööd otseselt mõjutavad.

| 7.2.2. | Üle 1 km pikkuste tunnelite täiustamis- või uuendamismeetmed: infrastruktuuri ja energiavarustuse allsüsteemid
  Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea kõnealuse kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima. |
| --- | --- |

7.2.2.

Üle 1 km pikkuste tunnelite täiustamis- või uuendamismeetmed: infrastruktuuri ja energiavarustuse allsüsteemid

Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea kõnealuse kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima.

| 7.2.2.1. | Infrastruktuuri allsüsteem






  — | 4.5.1 Tunneli seisukorra kontroll (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- | --- |

7.2.2.1.

Infrastruktuuri allsüsteem

—

4.5.1 Tunneli seisukorra kontroll (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| — | 4.2.2.2 Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| — | 4.2.2.4 Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded (ainult uuele paigaldatavale materjalile. Vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded (ainult uuele paigaldatavale materjalile. Vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja, hankeüksus)

| — | 4.2.2.9 Evakuatsioonitähised (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9 Evakuatsioonitähised (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| — | 4.2.2.10 Avariiside (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10 Avariiside (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| 7.2.2.2. | Energiavarustuse allsüsteem
  4.2.3.4 Tunnelite elektrikaablitele nende paigaldamisel esitatavad nõuded (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- |

7.2.2.2.

Energiavarustuse allsüsteem

4.2.3.4 Tunnelite elektrikaablitele nende paigaldamisel esitatavad nõuded (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| 7.2.3. | Täiustamis- või uuendamismeetmed juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide puhul
  Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea selle kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima. |
| --- | --- |

7.2.3.

Täiustamis- või uuendamismeetmed juhtkäskude ja signaalimise, käitamise ning veeremi allsüsteemide puhul

Järgmiste tunnelite ohutust mõjutavate allsüsteemide osade täiustamisel või uuendamisel tuleb rakendada järgmisi meetmeid. Koostusid ja komponente, mida konkreetne täiustamis- või uuendamiskava ei hõlma, ei pea selle kava rakendamisel nõuetega vastavusse viima.

| 7.2.3.1. | Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem: meetmete võtmist ei nõuta. |
| --- | --- |

7.2.3.1.

Juhtkäskude ja signaalimise allsüsteem: meetmete võtmist ei nõuta.

| 7.2.3.2. | Käitamise allsüsteem:
  Käitamismeetmeid rakendatakse olemasolevates tunnelites olenemata muude allsüsteemide uuendamis- või täiustamistöödest vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 7. peatükis esitatud nõuetele.






  — | 4.4.3 Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.2.

Käitamise allsüsteem:

Käitamismeetmeid rakendatakse olemasolevates tunnelites olenemata muude allsüsteemide uuendamis- või täiustamistöödest vastavalt tavaraudteesüsteemi käitamise allsüsteemi KTK 7. peatükis esitatud nõuetele.

—

4.4.3 Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| — | 4.4.4 Maandustoimingud (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.4.4 Maandustoimingud (vastutaja: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja)

| — | 4.4.5 Marsruudiraamat (vastutaja: raudtee-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.4.5 Marsruudiraamat (vastutaja: raudtee-ettevõtja)

| — | 4.6.1 Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus (vastutajad: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.6.1 Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus (vastutajad: raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja ja raudtee-ettevõtja)

| — | 4.4.6 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.4.6 Sõitjatele rongis ohutust ja hädaolukordi käsitleva teabe jagamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja)

| 7.2.3.3. | Veeremi allsüsteem (reisirong)






  — | 4.2.5.1 Veeremi materjaliomadused (ainult uue paigaldatava materjali suhtes) (vastutaja: raudtee-ettevõtja) |
| --- | --- | --- |

7.2.3.3.

Veeremi allsüsteem (reisirong)

—

4.2.5.1 Veeremi materjaliomadused (ainult uue paigaldatava materjali suhtes) (vastutaja: raudtee-ettevõtja)

| — | 4.2.5.2 Reisirongi tulekustutid (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.5.2 Reisirongi tulekustutid (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus)

| — | 4.2.5.7 Sidevahendid rongides (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.5.7 Sidevahendid rongides (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus)

| — | 4.2.5.8 Hädapidurduse tühistamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja), välja arvatud veduriga rongide puhul, mille suhtes kohaldatakse riiklikke otsuseid |
| --- | --- |

—

4.2.5.8 Hädapidurduse tühistamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja), välja arvatud veduriga rongide puhul, mille suhtes kohaldatakse riiklikke otsuseid

| — | 4.2.5.9 Rongi avariivalgustussüsteem (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.5.9 Rongi avariivalgustussüsteem (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus)

| — | 4.2.5.10 Rongi kliimaseadmete väljalülitamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja) |
| --- | --- |

—

4.2.5.10 Rongi kliimaseadmete väljalülitamine (vastutaja: raudtee-ettevõtja)

| — | 4.2.5.11.1 Reisirongi evakuatsiooniplaan (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.5.11.1 Reisirongi evakuatsiooniplaan (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus)

| — | 4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus) |
| --- | --- |

—

4.2.5.12 Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs (vastutaja: raudtee-ettevõtja, hankeüksus)

Kaubavagunite puhul nõutakse tavaraudteesüsteemi veeremi (kaubavagunite) allsüsteemi KTK järgimist.

| 7.2.4. | Muud olemasolevad tunnelid
  Käesolevat KTKd ei kohaldata olemasolevate allsüsteemide suhtes, mida ei uuendata ega täiustata. Käesolevat KTKd ei kohaldata alla 1 000 m pikkuste tunnelite täiustamise või uuendamise suhtes.
  Seoses eesmärgiga ühtlustada üleeuroopalise raudteesüsteemi ohutuse taset juhitakse tähelepanu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitustele (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003), mille E osas öeldakse: „Kasutusel on juba väga palju tunneleid. Paljud neist ehitati ajal, mil ohutusnõuded ei olnud nii ranged kui praegu. On selge, et neid ei ole võimalik mõistlike kuludega kohandada uutele tunnelitele esitatavatele nõuetele.


  Kuid raudteetunnelite ohutus ei olene ainult struktuurimeetmetest – seda saab tagada ka veeremiga seotud meetmete ja käitamismeetmete abil. Seega soovitab huvitatud ühendus hinnata olemasolevate tunnelite ohutuskavade
   (2)
  kehtestamisel tunnelite ohutuse taset ja vajaduse korral kavandada kõnealuse taseme tõstmist meetmete abil, mida saab võtta mõistlike kuludega. Huvitatud ühendus eeldab, et kõnesolevad meetmed valitakse uutele tunnelitele esitatavate miinimumnõuete seast, seades esikohale mittestruktuursed meetmed.” |
| --- | --- |

7.2.4.

Muud olemasolevad tunnelid

Käesolevat KTKd ei kohaldata olemasolevate allsüsteemide suhtes, mida ei uuendata ega täiustata. Käesolevat KTKd ei kohaldata alla 1 000 m pikkuste tunnelite täiustamise või uuendamise suhtes.

Seoses eesmärgiga ühtlustada üleeuroopalise raudteesüsteemi ohutuse taset juhitakse tähelepanu ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitustele (TRANS/AC.9/9, 1.12.2003), mille E osas öeldakse: „Kasutusel on juba väga palju tunneleid. Paljud neist ehitati ajal, mil ohutusnõuded ei olnud nii ranged kui praegu. On selge, et neid ei ole võimalik mõistlike kuludega kohandada uutele tunnelitele esitatavatele nõuetele.

Kuid raudteetunnelite ohutus ei olene ainult struktuurimeetmetest – seda saab tagada ka veeremiga seotud meetmete ja käitamismeetmete abil. Seega soovitab huvitatud ühendus hinnata olemasolevate tunnelite ohutuskavade
   (2)
  kehtestamisel tunnelite ohutuse taset ja vajaduse korral kavandada kõnealuse taseme tõstmist meetmete abil, mida saab võtta mõistlike kuludega. Huvitatud ühendus eeldab, et kõnesolevad meetmed valitakse uutele tunnelitele esitatavate miinimumnõuete seast, seades esikohale mittestruktuursed meetmed.”

7.3.   KTK Läbivaatamine

Vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ (mida on muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ) artikli 6 lõikele 3 vastutab ühine esindusorgan „KTK ülevaatuse koostamise ja ajakohastamise ning asjakohaste soovituste tegemise eest artiklis 21 viidatud komiteele, et võtta arvesse tehnilisi arenguid või sotsiaalseid nõudeid.”

Peale selle võib käesolevat KTKd mõjutada teiste KTKde järkjärguline vastuvõtmine ja läbivaatamine. Käesoleva KTK kavandatavad muudatused vaadatakse põhjalikult läbi ning ajakohastatud KTKd avaldatakse eeldatavalt iga 3 aasta järel.

Esindusorganile tuleb teatada kõigist kaalutavatest uuenduslikest lahendustest, et otsustada nende KTKsse lisamise üle.

7.4.   Erandid riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete ja rahvusvaheliste lepingute jaoks

| 7.4.1. | Kehtivad lepingud
  Liikmesriigid teatavad kuue kuu jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist komisjonile järgmistest tunnelitega seotud nõudeid sisaldavatest lepingutest, mille alusel toimub käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate rongide kasutamine:






  a) | liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised tähtajatud või tähtajalised riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud, mis on vajalikud kavandatava transporditeenuse spetsiifilise või kohaliku laadi tõttu; |
| --- | --- | --- |

7.4.1.

Kehtivad lepingud

Liikmesriigid teatavad kuue kuu jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist komisjonile järgmistest tunnelitega seotud nõudeid sisaldavatest lepingutest, mille alusel toimub käesoleva KTK kohaldamisalasse kuuluvate rongide kasutamine:

a)

liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate vahelised tähtajatud või tähtajalised riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud, mis on vajalikud kavandatava transporditeenuse spetsiifilise või kohaliku laadi tõttu;

| b) | raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriikide vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitluse; |
| --- | --- |

b)

raudtee-ettevõtjate, raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate või liikmesriikide vahelised kahe- või mitmepoolsed lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitluse;

| c) | ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahelised või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahelised rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitluse. |
| --- | --- |

c)

ühe või mitme liikmesriigi ja vähemalt ühe kolmanda riigi vahelised või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtjate ja vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vahelised rahvusvahelised lepingud, mis tagavad märkimisväärse kohaliku või piirkondliku koostalitluse.

Kõnealuste lepingute vastavust ELi õigusaktidele, sealhulgas mittediskrimineerimise põhimõttele ja eriti käesolevale KTKle, hinnatakse ning komisjon võtab vajalikud meetmed, muutes näiteks käesolevat KTKd, et lisada vajalikud erijuhtumid või üleminekumeetmed.

Kõnealused lepingud on lubatud seni, kuni võetakse vajalikud meetmed, kaasa arvatud käesoleva KTKga seotud lepingute sõlmimine ELi ning Vene Föderatsiooni ja muude ELiga piirnevate SRÜ riikide vahel.

Ohtlike kaupade rahvusvaheliste raudteevedude eeskirjade kokkuleppest (RID) ja rahvusvaheliste raudteevedude konventsioonist (COTIF) ei ole vaja teatada, kuna need on üldtuntud.

| 7.4.2. | Uued lepingud ja kehtivate lepingute muutmine
  Uute lepingute sõlmimisel või kehtivate lepingute muutmisel tuleb võtta arvesse ELi õigusakte ja eelkõige käesolevat KTKd. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõnealustest lepingutest või muudatustest. Sel juhul kohaldatakse punktis 7.4.1 sätestatud korda. |
| --- | --- |

7.4.2.

Uued lepingud ja kehtivate lepingute muutmine

Uute lepingute sõlmimisel või kehtivate lepingute muutmisel tuleb võtta arvesse ELi õigusakte ja eelkõige käesolevat KTKd. Liikmesriigid peavad teatama komisjonile kõnealustest lepingutest või muudatustest. Sel juhul kohaldatakse punktis 7.4.1 sätestatud korda.

7.5.   Erijuhud

| 7.5.1. | Sissejuhatus
  Allpool loetletud erijuhtude suhtes lubatakse kohaldada järgmisi erisätteid.
  Erijuhud jagunevad kahte kategooriasse: sätteid kohaldatakse püsivalt (P-juhtum) või ajutiselt (A-juhtum). Ajutise kohaldamise juhtudel soovitatakse asjaomastel liikmesriikidel täita vastava allsüsteemi nõuded kas aastaks 2010 (A1-juhtum), nagu on eesmärgiks seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või aastaks 2020 (A2-juhtum). |
| --- | --- |

7.5.1.

Sissejuhatus

Allpool loetletud erijuhtude suhtes lubatakse kohaldada järgmisi erisätteid.

Erijuhud jagunevad kahte kategooriasse: sätteid kohaldatakse püsivalt (P-juhtum) või ajutiselt (A-juhtum). Ajutise kohaldamise juhtudel soovitatakse asjaomastel liikmesriikidel täita vastava allsüsteemi nõuded kas aastaks 2010 (A1-juhtum), nagu on eesmärgiks seatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsusega 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või aastaks 2020 (A2-juhtum).

| 7.5.2. | Erijuhtude loetelu
  Erijuhtusid ei ole ette nähtud. |
| --- | --- |

7.5.2.

Erijuhtude loetelu

Erijuhtusid ei ole ette nähtud.

---

(1)  Rongi meeskonna mõiste on määratletud käitamise KTK sõnastikus järgmiselt: rongi personal, kes on tunnistatud pädevaks ja määratud raudtee-ettevõtja poolt täitma rongis asjaomaseid ohutusega seotud eriülesandeid, nt juht või vagunisaatja.

(2)  Ohutuskava määratlus on esitatud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon soovituste D osas.

A LISA

INFRASTRUKTUURIREGISTER

Infrastruktuuriregistrile esitatavad nõuded

| Teave | Oluline koostalitluse jaoks | Oluline ohutuse jaoks |
| --- | --- | --- |
| Põhiteave | | |
| Liikluse liik (reisijad, kaup, ohtlikud kaubad või nende kombinatsioon, sh nii reisijaid kui kaupu hõlmavad režiimid) | | |
| Raudteeliini tüüp | | |
| Tunneli algus ja lõpp (liinikilomeetrites) | | |
| Tunneli tüüp (ühe rööpmepaariga, kahe rööpmepaariga) | | |
| Maa-aluse jaama asukoht (positsioon tunneli- või liinikilomeetrites) | | |
| Tehniline teave | | |
| tunneli pikkus (m) | | |
| maksimumkiirus (km/h) Kiirusrežiimid (tüüpide või rongide miinimum- ja maksimumkiirused | | |
| Ristlõige (m2) | | |
| varuväljapääsude asukohad (liinikilomeetrites) | | |
| varuväljapääsu liik (šaht treppidega, lift, horisontaalne, käigu pikkus) | | |
| Kahe rööpmepaariga tunneli puhul: ristkäikude asukohad | | |
| avariivalgustus | | |
| avariiside (süsteem, kanal jne) | | |
| päästeteenistuste juurdepääsukoht | | |
| päästealade asukohad | | |
| veetorud tule kustutamiseks (on olemas, kuivad, täidetud) | | |
| tulekustutusvee läbilaskemaht | (

  ) | |
| kontaktõhuliini maandusseade (automaatne/käsitsijuhitav) | | |
| >5 km: kontaktõhuliini segmentimine, lülitite asukohad | | |
| evakuatsioonitee minimaalne laius | | |
| laadimisgabariit (kahekorruselised vagunid) | | |
| Kasutatavad lisaohutusmeetmed (liik ja asukoht): | | |
| Maa-aluse jaama pikkus (m) | | |
| Maa-aluse jaama kaugus maapinnast (m) | | |
| Maa-aluse jaama sisse- ja väljapääsurajatised (trepid, lift, eskalaator) | | |
| Maa-aluse jaama ventilatsioon | | |
| Maa-aluse jaama tulekaitsemeetmed (nt veeudu) | | |
| Operatiivteave | | |
| Asjaomaste raudtee juhtimiskeskuste nimed | | |
| Vastutava päästeteenistuse juhtimiskeskuse nimi | | |
| Muude asjaomaste juhtimiskeskuste nimed | | |
| Evakuatsiooniplaan (jah/ei) | | |
| Reisirongi nõutav tuleohutusklass (1.1.3) | | |

Teave

Oluline koostalitluse jaoks

Oluline ohutuse jaoks

Põhiteave

Liikluse liik (reisijad, kaup, ohtlikud kaubad või nende kombinatsioon, sh nii reisijaid kui kaupu hõlmavad režiimid)

Raudteeliini tüüp

Tunneli algus ja lõpp (liinikilomeetrites)

Image

Tunneli tüüp (ühe rööpmepaariga, kahe rööpmepaariga)

Image

Maa-aluse jaama asukoht (positsioon tunneli- või liinikilomeetrites)

Image

Image

Tehniline teave

tunneli pikkus (m)

Image

Image

maksimumkiirus (km/h) Kiirusrežiimid (tüüpide või rongide miinimum- ja maksimumkiirused

Image

Image

Ristlõige (m2)

Image

Image

varuväljapääsude asukohad (liinikilomeetrites)

Image

Image

varuväljapääsu liik (šaht treppidega, lift, horisontaalne, käigu pikkus)

Kahe rööpmepaariga tunneli puhul: ristkäikude asukohad

Image

avariivalgustus

Image

Image

avariiside (süsteem, kanal jne)

Image

Image

päästeteenistuste juurdepääsukoht

Image

päästealade asukohad

Image

veetorud tule kustutamiseks (on olemas, kuivad, täidetud)

Image

tulekustutusvee läbilaskemaht

Image

kontaktõhuliini maandusseade (automaatne/käsitsijuhitav)

Image

Image

>5 km: kontaktõhuliini segmentimine, lülitite asukohad

Image

evakuatsioonitee minimaalne laius

Image

laadimisgabariit (kahekorruselised vagunid)

Image

Kasutatavad lisaohutusmeetmed (liik ja asukoht):

Image

Image

Maa-aluse jaama pikkus (m)

Image

Maa-aluse jaama kaugus maapinnast (m)

Image

Maa-aluse jaama sisse- ja väljapääsurajatised (trepid, lift, eskalaator)

Image

Maa-aluse jaama ventilatsioon

Image

Maa-aluse jaama tulekaitsemeetmed (nt veeudu)

Image

Operatiivteave

Asjaomaste raudtee juhtimiskeskuste nimed

Image

Image

Vastutava päästeteenistuse juhtimiskeskuse nimi

Image

Image

Muude asjaomaste juhtimiskeskuste nimed

Image

Evakuatsiooniplaan (jah/ei)

Image

Image

Reisirongi nõutav tuleohutusklass (1.1.3)

Image

Image

B LISA

VEEREMIREGISTER

Veeremiregistrile esitatavad nõuded

| Teave | Oluline koostalitluse jaoks | Oluline ohutuse jaoks |
| --- | --- | --- |
| Põhiteave | | |
| Veeremi nimetus | | |
| Tüüp






  A. | Kiirveerem |

Teave

Oluline koostalitluse jaoks

Oluline ohutuse jaoks

Põhiteave

Veeremi nimetus

Tüüp

A.

Kiirveerem

| B. | Tavaveerem |
| --- | --- |

B.

Tavaveerem

| C. | Kaubaveoveerem |
| --- | --- |

C.

Kaubaveoveerem

| a. | Elektrivedur |
| --- | --- |

a.

Elektrivedur

| b. | Diiselvedur |
| --- | --- |

b.

Diiselvedur

| c. | Elektriline mootorrong |
| --- | --- |

c.

Elektriline mootorrong

| d. | Diisel-mootorrong |
| --- | --- |

d.

Diisel-mootorrong

| e. | Tavaline reisivagun |
| --- | --- |

e.

Tavaline reisivagun

| f. | Kahekorruseline reisivagun |
| --- | --- |

f.

Kahekorruseline reisivagun

| g. | Magamisvagun |
| --- | --- |

g.

Magamisvagun

| h. | Muud (nt auruvedur) |
| --- | --- |

h.

Muud (nt auruvedur)

Image

Reisirongi tuleohutusklass (A või B, vaata punkt 1.1.3)

Image

Image

Veerem, mis ei ole ette nähtud tunnelites käitamiseks

Tehniline teave

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid (rongis või mitte)

Image

Image

Materjali tulekindlus (süttivus)

Image

Tuletõkked (asukohad, minutid)

Image

Image

Hädapidurduse tühistamine (jah/ei)

Image

Image

Rongi tulekahjuandurid (vedur, tehnoruumid jne)

Image

Sidevahendid rongides (jah/ei)

Image

Side juhtimiskeskusega (jah/ei)

Image

Image

Rongi avariivalgustussüsteem rongis (jah/ei)

Image

Kliimaseadmete väljalülitamine (kohalik ja/või tsentraalne, käsitsijuhitav ja/või automaatne)

Image

Sõitjate varuväljapääsud (liigid ja pikkused meetrites)

Image

Image

Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine (jah/ei ja keeled)

Image

Image

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

Image

Veeremiregistrisse tuleb kanda ka selline põhiteave nagu:

| 2. | Pooled






  — | Omanik või haldaja |
| --- | --- | --- |

2.

Pooled

—

Omanik või haldaja

| — | Veeremi kinnitanud teavitatud asutus |
| --- | --- |

—

Veeremi kinnitanud teavitatud asutus

| — | Teavitatud asutuse määranud riiklik asutus |
| --- | --- |

—

Teavitatud asutuse määranud riiklik asutus

| — | Käitamiseks loa välja andnud riiklik asutus |
| --- | --- |

—

Käitamiseks loa välja andnud riiklik asutus

| 3. | Vastavushindamine:






  — | Vastavustunnistus |
| --- | --- | --- |

3.

Vastavushindamine:

—

Vastavustunnistus

| — | EÜ vastavustõendamise deklaratsioon |
| --- | --- |

—

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon

| — | Käitamise luba |
| --- | --- |

—

Käitamise luba

| — | Kohaldatud KTKd |
| --- | --- |

—

Kohaldatud KTKd

C LISA

AVATUD PUNKTID

6. peatüki punktis F4 osutatud hoolduseeskirjade vastavushindamise menetlus

D LISA

VAHEJUHTUMITE LIIKIDE JA MEETMETE VAHELISED SEOSED

Nagu transpordi ja energeetika peadirektoraadi ja päästeteenistuste tööseminaril soovitati, on punktis 2.2 määratletud kolm peamist ohustsenaariumi

| — | 2.2.1 N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, plahvatus, millele järgneb tulekahju, mürgise suitsu või gaasi eraldumine |
| --- | --- |

—

2.2.1 N-ö kuumad vahejuhtumid: tulekahju, plahvatus, millele järgneb tulekahju, mürgise suitsu või gaasi eraldumine

| — | 2.2.2 N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge või rööbastelt mahasõitmine |
| --- | --- |

—

2.2.2 N-ö külmad vahejuhtumid: kokkupõrge või rööbastelt mahasõitmine

| — | 2.2.3 Pikenenud peatus: spontaanne evakuatsioon |
| --- | --- |

—

2.2.3 Pikenenud peatus: spontaanne evakuatsioon

seotud käesolevas KTKs määratletud meetmetega. Järgmises tabelis esitatakse vahejuhtumite liikide ja meetmete vahelised kvalitatiivseid seosed, näidates, millised meetmed on suunatud millisele vahejuhtumi liigile.

Ohutuse edendamiseks tunnelites võetakse nelja järjestikuse tasandi meetmeid: vältimis-, leevendamis-, evakuatsiooni ja päästemeetmeid.

Näiteks n-ö kuumade vahejuhtumite puhul on alusstrateegia järgmine:

Vältimine: sobivate halvasti süttivate materjalide kasutamine (punkt 4.2.5.1) vähendab tulekahju puhkemise ohtu. Peale selle takistab tulekahju puhkemist rongi seisukorra kontroll ja vastavad meetmed (4.4.1).

Leevendamine: sobivate halvasti süttivate materjalide kasutamine (punkt 4.2.5.1) vähendab oluliselt kuumust ja suitsu teket ning tule leviku kiirust reisirongides. Tulekustutitega (4.2.5.2) võidakse takistada tulekahju suurenemist. Tule avastamisel antakse häire (4.2.5.7). Esmalt otsivad sõitjad kaitset rongi kahjustamata osas ning B klassi kuuluvate rongide puhul kaitsevad neid tuletõkked (4.2.5.4). Suitsu levimise vältimiseks lülitatakse välja kliimaseade (4.2.5.10). Kui võimalik, lahkub rong tunnelist. Hädapidurduse tühistamise süsteem (4.2.5.8) hoiab ära soovimatu peatumise tunnelis ning põleva rongi sõiduvõime hoidmiseks on kehtestatud lisameetmed (4.2.5.5).

Evakuatsioon ja pääste: kui rong on tunnelis soovimatult peatunud, aitab sobivate halvasti süttivate, vähemürgiste ja väikse suitsutihedusega materjalide kasutamine (4.2.5.1) kaasa evakuatsiooniks sobiva keskkonna säilimisele tunnelis. Kui rong peatub, evakueeritakse sõitjad ja rongi meeskond juhatab nad ohutusse piirkonda (4.6.1). Veerem (4.2.5.11) ja tunneli infrastruktuur (4.2.2.6–4.2.2.10) on projekteeritud nii, et see võimaldaks evakueerimist tunnelis. Päästeteenistusi teavitatakse, kuidas pääseda tunnelitesse (4.2.2.11) ja veeremisse (4.2.5.12).

Selgitus: infrastruktuuri, energiavarustuse ning juhtkäskude ja signaalimise allsüsteemide meetmed on sinisel, veeremi meetmed rohelisel ning käitamise meetmed kollasel taustal.

A   Kuum vahejuhtum

| | Vältimine | Leevendamine | Evakuatsioon ja pääste |
| --- | --- | --- | --- |
| Tulekahju, plahvatus, mürgise gaasi eraldumine | 4.2.5.1 | Veeremi materjaliomadused |

Vältimine

Leevendamine

Evakuatsioon ja pääste

Tulekahju, plahvatus, mürgise gaasi eraldumine

4.2.5.1

Veeremi materjaliomadused

| 4.2.5.1 | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

4.2.5.1

Veeremi materjaliomadused

| 4.2.5.1 | Veeremi materjaliomadused |
| --- | --- |

4.2.5.1

Veeremi materjaliomadused

| 4.4.1 | Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed |
| --- | --- |

4.4.1

Rongide seisukorra kontroll ja vastavad meetmed

| 4.2.2.4 | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.4

Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded

| 4.2.2.3 | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded |
| --- | --- |

4.2.2.3

Konstruktsioonide tulekaitsenõuded

| 4.2.3.1 | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

| 4.2.3.4 | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded |
| --- | --- |

4.2.3.4

Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded

| 4.2.2.8 | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

4.2.2.8

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

| 4.2.3.5 | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

4.2.3.5

Elektriseadmete töökindlus

| 4.2.2.10 | Avariiside |
| --- | --- |

4.2.2.10

Avariiside

| 4.2.4.1 | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid |
| --- | --- |

4.2.4.1

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

| 4.2.2.11 | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.11

Päästeteenistuste juurdepääs

| 4.2.5.2 | Reisirongi tulekustutid |
| --- | --- |

4.2.5.2

Reisirongi tulekustutid

| 4.2.2.12 | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

4.2.2.12

Päästealad väljaspool tunneleid

| 4.2.5.3 | Kaubarongide tulekaitse |
| --- | --- |

4.2.5.3

Kaubarongide tulekaitse

| 4.2.2.13 | Veevarustus |
| --- | --- |

4.2.2.13

Veevarustus

| 4.2.5.4 | Reisirongi tuletõkked |
| --- | --- |

4.2.5.4

Reisirongi tuletõkked

| 4.2.3.2 | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

4.2.3.2

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

| 4.2.5.5 | Lisameetmed reisirongi sõiduvõime hoidmiseks |
| --- | --- |

4.2.5.5

Lisameetmed reisirongi sõiduvõime hoidmiseks

| 4.2.3.3 | Elektrivarustus |
| --- | --- |

4.2.3.3

Elektrivarustus

| 4.2.5.7 | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

4.2.5.7

Sidevahendid rongides

| 4.2.5.11 | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11

Reisirongi evakuatsiooniplaan

| 4.2.5.8 | Hädapidurduse tühistamine |
| --- | --- |

4.2.5.8

Hädapidurduse tühistamine

| 4.2.5.12 | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.5.12

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

| 4.2.5.9 | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9

Rongi avariivalgustussüsteem

| 4.4.3 | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

| 4.2.5.10 | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine |
| --- | --- |

4.2.5.10

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

| 4.4.4 | Maandustoimingud |
| --- | --- |

4.4.4

Maandustoimingud

| 4.4.2 | Eriolukorra eeskiri |
| --- | --- |

4.4.2

Eriolukorra eeskiri

| 4.7.1 | Enesepäästevahend (kaubarongi personalile) |
| --- | --- |

4.7.1

Enesepäästevahend (kaubarongi personalile)

| 4.4.5 | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.4.5

Marsruudiraamat

| 4.4.6 | Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6

Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine

| 4.4.7 | Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.4.7

Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö

| 4.6.1 | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

B   Külm vahejuhtum

| | Vältimine | Leevendamine | Evakuatsioon ja pääste |
| --- | --- | --- | --- |
| Kokkupõrge või rööbastelt mahasõitmine | 4.2.2.1 | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus |

Vältimine

Leevendamine

Evakuatsioon ja pääste

Kokkupõrge või rööbastelt mahasõitmine

4.2.2.1

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

| 4.2.3.1 | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine |
| --- | --- |

4.2.3.1

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

| 4.2.2.6 | Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

4.2.2.6

Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

| 4.5.1 | Tunneli seisukorra kontroll |
| --- | --- |

4.5.1

Tunneli seisukorra kontroll

| 4.2.3.5 | Elektriseadmete töökindlus |
| --- | --- |

4.2.3.5

Elektriseadmete töökindlus

| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

| 4.2.5.7 | Sidevahendid rongides |
| --- | --- |

4.2.5.7

Sidevahendid rongides

| 4.2.2.8 | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

4.2.2.8

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

| 4.2.2.9 | Evakuatsioonitähised |
| --- | --- |

4.2.2.9

Evakuatsioonitähised

| 4.4.5 | Marsruudiraamat |
| --- | --- |

4.4.5

Marsruudiraamat

| 4.2.2.10 | Avariiside |
| --- | --- |

4.2.2.10

Avariiside

| 4.4.6 | Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6

Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine

| 4.2.2.11 | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.11

Päästeteenistuste juurdepääs

| 4.4.7 | Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.4.7

Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö

| 4.2.2.12 | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

4.2.2.12

Päästealad väljaspool tunneleid

| 4.6.1 | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

| 4.2.2.13 | Veevarustus |
| --- | --- |

4.2.2.13

Veevarustus

| 4.4.2 | Eriolukorra eeskiri |
| --- | --- |

4.4.2

Eriolukorra eeskiri

| 4.2.3.2 | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus |
| --- | --- |

4.2.3.2

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

| 4.2.5.9 | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9

Rongi avariivalgustussüsteem

| 4.2.3.3 | Elektrivarustus |
| --- | --- |

4.2.3.3

Elektrivarustus

| 4.2.5.11 | Reisirongi evakuatsiooniplaan |
| --- | --- |

4.2.5.11

Reisirongi evakuatsiooniplaan

| 4.2.5.12 | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.5.12

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

| 4.4.3 | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

| 4.4.4 | Maandustoimingud |
| --- | --- |

4.4.4

Maandustoimingud

C   Pikenenud peatus

| | Vältimine | Leevendamine | Evakuatsioon ja pääste |
| --- | --- | --- | --- |
| Spontaanne evakuatsioon | 4.2.5.7 | Sidevahendid rongides |

Vältimine

Leevendamine

Evakuatsioon ja pääste

Spontaanne evakuatsioon

4.2.5.7

Sidevahendid rongides

| 4.4.2 | Eriolukorra eeskiri |
| --- | --- |

4.4.2

Eriolukorra eeskiri

| 4.2.2.6 | Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral |
| --- | --- |

4.2.2.6

Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

| 4.4.6 | Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine |
| --- | --- |

4.4.6

Sõitjatele rongis ohutust ja avariiolukordasid käsitleva teabe jagamine

| 4.4.3 | Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused |
| --- | --- |

4.4.3

Tunneli hädaolukorra lahendamise plaan ja õppused

| 4.2.2.7 | Evakuatsiooniteed |
| --- | --- |

4.2.2.7

Evakuatsiooniteed

| 4.4.7 | Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö |
| --- | --- |

4.4.7

Tunneli ja juhtimiskeskuste vaheline koostöö

| 4.2.2.8 | Evakuatsiooniteede avariivalgustus |
| --- | --- |

4.2.2.8

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

| 4.2.2.9 | Evakuatsioonitähised |
| --- | --- |

4.2.2.9

Evakuatsioonitähised

| 4.6.1 | Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus |
| --- | --- |

4.6.1

Rongi meeskonna ja muu personali tunnelitealane pädevus

| 4.2.2.10 | Avariiside |
| --- | --- |

4.2.2.10

Avariiside

| 4.2.5.9 | Rongi avariivalgustussüsteem |
| --- | --- |

4.2.5.9

Rongi avariivalgustussüsteem

| 4.2.2.11 | Päästeteenistuste juurdepääs |
| --- | --- |

4.2.2.11

Päästeteenistuste juurdepääs

| 4.2.2.12 | Päästealad väljaspool tunneleid |
| --- | --- |

4.2.2.12

Päästealad väljaspool tunneleid

E LISA

ALLSÜSTEEMIDE HINDAMINE

E.1   Kohaldamisala

Käesolevas lisas kirjeldatakse allsüsteemide vastavushindamist.

E.2   Näitajad ja moodulid

Tabelis E on allsüsteemi näitajad, mida peab hindama projekteerimis-, arendus- ja tootmisfaasis, märgitud X-iga.

Tabel E

Hindamine

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| | | Projekteerimis- ja arendusfaas | Tootmisfaas |
| | Hinnatavad näitajad | Projektiläbivaatus | Ehitus, montaaž, paigaldus | Koostetöö (enne kasutuselevõttu) | Valideeri-mine täielikes töötingimustes |
| 4.2.2.1. | Pöörangute ja riströöbaste paigaldus | X | | | |
| 4.2.2.2. | Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele | X | | X | |
| 4.2.2.3. | Konstruktsioonide tulekaitsenõuded | X | | | |
| 4.2.2.4. | Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded | X | | | |
| 4.2.2.5. | Tulekahju avastamine | X | | X | |
| 4.2.2.6. | Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral | X | | | |
| 4.2.2.6.1. | Ohutu piirkonna määratlus | | | | |
| 4.2.2.6.2. | Üldosa | | | | |
| 4.2.2.6.3. | Külg- ja/või vertikaalsuunalised maapinnale viivad avariiväljapääsud | X | | | |
| 4.2.2.6.4. | Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse | X | | | |
| 4.2.2.6.5. | Alternatiivsed tehnilised lahendused | X | | | |
| 4.2.2.7. | Evakuatsiooniteed | X | | | |
| 4.2.2.8. | Evakuatsiooniteede avariivalgustus | X | | X | |
| 4.2.2.9. | Evakuatsioonitähised | X | | | |
| 4.2.2.10. | Avariiside | X | | | |
| 4.2.2.11. | Päästeteenistuste juurdepääs | X | | | |
| 4.2.2.12. | Päästealad väljaspool tunneleid | X | | | |
| 4.2.2.13. | Veevarustus | X | | | |
| 4.2.3.1. | Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine | X | | X | |
| 4.2.3.2. | Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus | X | | X | |
| 4.2.3.3. | Elektrivarustus | X | | | |
| 4.2.3.4. | Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded | X | | | |
| 4.2.3.5. | Elektriseadmete töökindlus | X | | | |
| 4.2.5.1. | Veeremi materjaliomadused | X | | | |
| 4.2.5.2. | Reisirongi tulekustutid | X | | | |
| 4.2.5.3. | Kaubarongide tulekaitse | X | | | |
| 4.2.5.4. | Reisirongi tuletõkked | X | | | |
| 4.2.4.1. | Teljepuksi ülekuumenemise detektorid | X | | | |
| 4.2.5.5. | Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongis, kus on puhkenud tulekahju, e | X | | | |
| 4.2.5.5.1. | Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime | | | | |
| 4.2.5.5.2. | Piduritele esitatavad nõuded | X | | | |
| 4.2.5.5.3. | Veole esitatavad nõuded | X | | | |
| 4.2.5.6. | Rongi tulekahjuandurid | X | | | |
| 4.2.5.7. | Sidevahendid rongides | X | | | |
| 4.2.5.8. | Hädapidurduse tühistamine | X | X | | |
| 4.2.5.9. | Rongi avariivalgustussüsteem | X | | | X |
| 4.2.5.10. | Rongi kliimaseadmete väljalülitamine | X | | | X |
| 4.2.5.11 | Reisirongi evakuatsiooniplaan | X | | | |
| 4.2.5.12. | Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs | X | | | |
| 4.4.1 | Rongide olukorra kontrollimine ja vastavad meetmed


  Märkus: punktis 6.2.6 selgitatakse, miks peab käituseeskirjade hindamine olema iga asjaomase liikmesriigi ohutusasutuse kohustus ja miks neid ei pea eraldi hindama teavitatud asutus. Seega ei esitata käesolevas tabelis punktides 4.4 ja 4.6 sätestatud nõudeid. | | | | |
| 4.5.1. | Tunneli seisukorra kontroll | X | | | |
| 4.5.2. | Veeremi hooldus | X | | | |
| 4.7.1.1. | Enesepäästemaskid | X | | | |

1

2

3

4

5

6

Projekteerimis- ja arendusfaas

Tootmisfaas

Hinnatavad näitajad

Projektiläbivaatus

Ehitus, montaaž, paigaldus

Koostetöö (enne kasutuselevõttu)

Valideeri-mine täielikes töötingimustes

4.2.2.1.

Pöörangute ja riströöbaste paigaldus

X

4.2.2.2.

Omavolilise juurdepääsu vältimine varuväljapääsudele ja seadmete ruumidele

X

X

4.2.2.3.

Konstruktsioonide tulekaitsenõuded

X

4.2.2.4.

Ehitusmaterjalide tuleohutusnõuded

X

4.2.2.5.

Tulekahju avastamine

X

X

4.2.2.6.

Enesepäästmis-, evakuatsiooni- ja päästevahendid vahejuhtumite korral

X

4.2.2.6.1.

Ohutu piirkonna määratlus

4.2.2.6.2.

Üldosa

4.2.2.6.3.

Külg- ja/või vertikaalsuunalised maapinnale viivad avariiväljapääsud

X

4.2.2.6.4.

Ühenduskäigud teistesse tunnelitesse

X

4.2.2.6.5.

Alternatiivsed tehnilised lahendused

X

4.2.2.7.

Evakuatsiooniteed

X

4.2.2.8.

Evakuatsiooniteede avariivalgustus

X

X

4.2.2.9.

Evakuatsioonitähised

X

4.2.2.10.

Avariiside

X

4.2.2.11.

Päästeteenistuste juurdepääs

X

4.2.2.12.

Päästealad väljaspool tunneleid

X

4.2.2.13.

Veevarustus

X

4.2.3.1.

Kontaktõhuliini või kontaktrööbaste segmentimine

X

X

4.2.3.2.

Kontaktõhuliini või kontaktrööpa maandus

X

X

4.2.3.3.

Elektrivarustus

X

4.2.3.4.

Tunnelite elektrikaablitele esitatavad nõuded

X

4.2.3.5.

Elektriseadmete töökindlus

X

4.2.5.1.

Veeremi materjaliomadused

X

4.2.5.2.

Reisirongi tulekustutid

X

4.2.5.3.

Kaubarongide tulekaitse

X

4.2.5.4.

Reisirongi tuletõkked

X

4.2.4.1.

Teljepuksi ülekuumenemise detektorid

X

4.2.5.5.

Lisameetmed sõiduvõime hoidmiseks reisirongis, kus on puhkenud tulekahju, e

X

4.2.5.5.1.

Reisirongide üldeesmärgid ja nõutav sõiduvõime

4.2.5.5.2.

Piduritele esitatavad nõuded

X

4.2.5.5.3.

Veole esitatavad nõuded

X

4.2.5.6.

Rongi tulekahjuandurid

X

4.2.5.7.

Sidevahendid rongides

X

4.2.5.8.

Hädapidurduse tühistamine

X

X

4.2.5.9.

Rongi avariivalgustussüsteem

X

X

4.2.5.10.

Rongi kliimaseadmete väljalülitamine

X

X

4.2.5.11

Reisirongi evakuatsiooniplaan

X

4.2.5.12.

Päästeteenistustele ettenähtud teave ja nende juurdepääs

X

4.4.1

Rongide olukorra kontrollimine ja vastavad meetmed

Märkus: punktis 6.2.6 selgitatakse, miks peab käituseeskirjade hindamine olema iga asjaomase liikmesriigi ohutusasutuse kohustus ja miks neid ei pea eraldi hindama teavitatud asutus. Seega ei esitata käesolevas tabelis punktides 4.4 ja 4.6 sätestatud nõudeid.

4.5.1.

Tunneli seisukorra kontroll

X

4.5.2.

Veeremi hooldus

X

4.7.1.1.

Enesepäästemaskid

X

F LISA

ALLSÜSTEEMIDE EÜ VASTAVUSTÕENDAMISE MOODULID

F.1   Moodulite loetelu

Allsüsteemide moodulid

| — | Moodul SB: tüübihindamine |
| --- | --- |

—

Moodul SB: tüübihindamine

| — | Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

—

Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimise süsteem

| — | Moodul SF: tootetõendus |
| --- | --- |

—

Moodul SF: tootetõendus

| — | Moodul SG: üksiktoote vastavustõendamine |
| --- | --- |

—

Moodul SG: üksiktoote vastavustõendamine

| — | Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega |
| --- | --- |

—

Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega

Hoolduseeskirjade moodul

| — | Mooduli vastavushindamise menetlus |
| --- | --- |

—

Mooduli vastavushindamise menetlus

F.2   Koostalitlusvõime komponentide moodulid

Ei kohaldata (koostalitlusvõime komponente ei ole määratud)

F.3   Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid

F.3.1   Moodul SB: tüübihindamine

| 1. | Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteemi tüüp, mis esindab kavandatavat toodangut,






  — | vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (1) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteemi tüüp, mis esindab kavandatavat toodangut,

—

vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (1)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele. |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele.

Käesoleva mooduli raames ette nähtud tüübihindamine võib hõlmata eri hindamisetappe: projektihindamine, tüübikatsetus või tootmisprotsessi läbivaatus, mis on sätestatud vastavas KTKs.

| 2. | Tellija (2) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tüübihindamise) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi, |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (2) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tüübihindamise) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.

Taotlus peab sisaldama:

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi,

| — | punktis 3 osutatud tehnilist dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

—

punktis 3 osutatud tehnilist dokumentatsiooni.

| 3. | Taotleja peab esitama teavitatud asutusele kavandatavat toodangut esindava allsüsteemi näidise (3) (edaspidi „tüüp”).
  Tüübi alla võivad kuuluda mitmed allsüsteemi versioonid, kui versioonide erinevus ei mõjuta KTK sätete kohaldamist.
  Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik.
  Kui konkreetsed katse- või kontrollimeetodid seda nõuavad ning see on KTKga või seal osutatud Euroopa tehnilise kirjeldusega (4) ette nähtud, tuleb esitada alakoostu või koostu näidis või näidised või allsüsteemi eelkoostatud näidis.
  Tehniline dokumentatsioon ja näidis(ed) peavad võimaldama toote projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesolevale KTKle.
  Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:






  — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust, |
| --- | --- | --- |

3.

Taotleja peab esitama teavitatud asutusele kavandatavat toodangut esindava allsüsteemi näidise (3) (edaspidi „tüüp”).

Tüübi alla võivad kuuluda mitmed allsüsteemi versioonid, kui versioonide erinevus ei mõjuta KTK sätete kohaldamist.

Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik.

Kui konkreetsed katse- või kontrollimeetodid seda nõuavad ning see on KTKga või seal osutatud Euroopa tehnilise kirjeldusega (4) ette nähtud, tuleb esitada alakoostu või koostu näidis või näidised või allsüsteemi eelkoostatud näidis.

Tehniline dokumentatsioon ja näidis(ed) peavad võimaldama toote projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesolevale KTKle.

Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust,

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs esitatud andmeid |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs esitatud andmeid

| — | eelprojekti ja tootmisteavet, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme, |
| --- | --- |

—

eelprojekti ja tootmisteavet, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme,

| — | allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi,

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi,

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud, |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud,

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning direktiivide VI lisas esitatud andmeid, |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning direktiivide VI lisas esitatud andmeid,

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid)

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni,

| — | allsüsteemi projekteerimises, valmistamises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, valmistamises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja,

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne), |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne),

| — | allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni

| — | kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hoolduse või kasutuse puhul arvesse võtta |
| --- | --- |

—

kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hoolduse või kasutuse puhul arvesse võtta

| — | konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jm tulemusi, |
| --- | --- |

—

konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jm tulemusi,

| — | katsearuandeid. |
| --- | --- |

—

katsearuandeid.

Kui KTK nõuab täiendava teabe esitamist tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

| 4. | Teavitatud asutus peab tegema järgmist: |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutus peab tegema järgmist:

| 4.1. | tutvuma tehnilise dokumentatsiooniga; |
| --- | --- |

4.1.

tutvuma tehnilise dokumentatsiooniga;

| 4.2. | kontrollima, kas allsüsteemi või allsüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on toodetud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile, ning tegema või laskma teha KTK ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste sätete kohased tüübikatsetused. Tootmist kontrollitakse sobiva hindamismooduli kohaselt; |
| --- | --- |

4.2.

kontrollima, kas allsüsteemi või allsüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on toodetud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile, ning tegema või laskma teha KTK ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste sätete kohased tüübikatsetused. Tootmist kontrollitakse sobiva hindamismooduli kohaselt;

| 4.3. | kui KTKga nähakse ette projektihindamine, kontrollima projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimise tulemusi, et hinnata nende vastavust allsüsteemiga seotud nõuetele projekteerimisprotsessi lõppedes; |
| --- | --- |

4.3.

kui KTKga nähakse ette projektihindamine, kontrollima projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimise tulemusi, et hinnata nende vastavust allsüsteemiga seotud nõuetele projekteerimisprotsessi lõppedes;

| 4.4. | tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTKle ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele sätetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldamata; |
| --- | --- |

4.4.

tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTKle ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele sätetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldamata;

| 4.5. | teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid ja katsetused vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi on tegelikult kohaldatud; |
| --- | --- |

4.5.

teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid ja katsetused vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi on tegelikult kohaldatud;

| 4.6. | tegema või laskma teha vajalikud kontrollid ja katsetused vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud lahendused on kooskõlas KTKga, juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldatud. |
| --- | --- |

4.6.

tegema või laskma teha vajalikud kontrollid ja katsetused vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud lahendused on kooskõlas KTKga, juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldatud.

| 4.7. | leppima taotlejaga kokku kontrollide ja vajalike katsetuste tegemise koha. |
| --- | --- |

4.7.

leppima taotlejaga kokku kontrollide ja vajalike katsetuste tegemise koha.

| 5. | Kui tüüp vastab käesolevale KTKle, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tehnilises dokumentatsioonis märgitud tellija ja tootja(te) nimi (nimed) ja aadress(id), kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja kinnitatud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.
  Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loend, mille ärakirja tuleb säilitada teavitatud asutuses.
  Kui teavitatud asutus keeldub andmast tellijale tüübihindamistõendit, peab ta üksikasjalikult põhjendama oma keeldumist.
  Tuleb ette näha kaebuste esitamise kord. |
| --- | --- |

5.

Kui tüüp vastab käesolevale KTKle, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tehnilises dokumentatsioonis märgitud tellija ja tootja(te) nimi (nimed) ja aadress(id), kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja kinnitatud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loend, mille ärakirja tuleb säilitada teavitatud asutuses.

Kui teavitatud asutus keeldub andmast tellijale tüübihindamistõendit, peab ta üksikasjalikult põhjendama oma keeldumist.

Tuleb ette näha kaebuste esitamise kord.

| 6. | Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet välja antud ja tühistatud tüübihindamistõendite kohta ning nende tüübihindamistõendite kohta, mille väljaandmisest on keeldutud. |
| --- | --- |

6.

Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet välja antud ja tühistatud tüübihindamistõendite kohta ning nende tüübihindamistõendite kohta, mille väljaandmisest on keeldutud.

| 7. | Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade ärakirju. Tõendite lisad peavad olema teistele teavitatud asutustele kättesaadavad. |
| --- | --- |

7.

Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade ärakirju. Tõendite lisad peavad olema teistele teavitatud asutustele kättesaadavad.

| 8. | Tellija peab kogu allsüsteemi kasutusea jooksul koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamistõendite ja nende lisade koopiad. Need dokumendid tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

8.

Tellija peab kogu allsüsteemi kasutusea jooksul koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamistõendite ja nende lisade koopiad. Need dokumendid tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

| 9. | Tootmisfaasis peab taotleja teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul teeb teavitatud asutus ainult need kontrollid ja katsetused, mis on muudatuste jaoks asjakohased ja vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend. |
| --- | --- |

9.

Tootmisfaasis peab taotleja teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul teeb teavitatud asutus ainult need kontrollid ja katsetused, mis on muudatuste jaoks asjakohased ja vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend.

F.3.2   Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimise süsteem

| 1. | Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi,






  — | vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele, (5) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi,

—

vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele, (5)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele, |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele,

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

| 2. | Teavitatud asutus teostab menetluse tingimusel, et:






  — | enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi suhtes kehtiv, |
| --- | --- | --- |

2.

Teavitatud asutus teostab menetluse tingimusel, et:

—

enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi suhtes kehtiv,

| — | tellija (6) ja asjassepuutuvad peatöövõtjad täidavad punktis 3 sätestatud nõudeid. |
| --- | --- |

—

tellija (6) ja asjassepuutuvad peatöövõtjad täidavad punktis 3 sätestatud nõudeid.

Peatöövõtjad on ettevõtted, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste nõuete täitmine. Kõnealune mõiste hõlmab:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet, |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet,

| — | teisi, ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes näiteks monteerivad või paigaldavad allsüsteemi). |
| --- | --- |

—

teisi, ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes näiteks monteerivad või paigaldavad allsüsteemi).

Mõiste ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad osi ja koostalitlusvõime komponente.

| 3. | Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb teostada EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija osaleb otseselt tootmises (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta kõnealuste tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel igal juhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  EÜ vastavustõendamise menetlus |
| --- | --- |

3.

Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb teostada EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija osaleb otseselt tootmises (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta kõnealuste tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel igal juhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

EÜ vastavustõendamise menetlus

| 4.1. | Tellija peab oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse, mis hõlmab kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve kooskõlastamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.3 ja 6.5. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.
  Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, valmistamisest, montaažist, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübitunnistuses sätestatud tüübile ja käesolevale KTKle.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi |
| --- | --- | --- |

4.1.

Tellija peab oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse, mis hõlmab kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve kooskõlastamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.3 ja 6.5. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, valmistamisest, montaažist, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübitunnistuses sätestatud tüübile ja käesolevale KTKle.

Taotlus peab sisaldama:

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi

| — | kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust,
  ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis,






  — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust, |
| --- | --- | --- |

—

kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust,

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis,

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust,

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (7) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (7)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjaomaseid norme ei ole täielikult kohaldatud. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja vastava labori poolt või tootja nimel tehtud katsetuste tulemusi. |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja asjaomaseid norme ei ole täielikult kohaldatud. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja vastava labori poolt või tootja nimel tehtud katsetuste tulemusi.

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid,

| — | allsüsteemi tootmist ja montaaži käsitlevat tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmist ja montaaži käsitlevat tehnilist dokumentatsiooni,

| — | tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid), |
| --- | --- |

—

tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid),

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid,

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja,

| — | tõendeid selle kohta, et võimalik tellija ja/või peatöövõtjad rakendavad kõikides punktis 5.2 osutatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi ning et tegemist on tõhusa süsteemiga, |
| --- | --- |

—

tõendeid selle kohta, et võimalik tellija ja/või peatöövõtjad rakendavad kõikides punktis 5.2 osutatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi ning et tegemist on tõhusa süsteemiga,

| — | märget teavitatud asutuse kohta, kes vastutab kõnealuste kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

märget teavitatud asutuse kohta, kes vastutab kõnealuste kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest.

| 4.3. | Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotluse tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivust.
  Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning on tarvis uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama. |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotluse tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivust.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning on tarvis uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

| 5.1. | Tellija ja peatöövõtjad, kui neid on, peavad oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks esitama taotluse teavitatud asutusele, mille nad valivad oma äranägemisel.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kogu asjakohast teavet kavandatud allsüsteemi kohta, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Tellija ja peatöövõtjad, kui neid on, peavad oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks esitama taotluse teavitatud asutusele, mille nad valivad oma äranägemisel.

Taotlus peab sisaldama:

—

kogu asjakohast teavet kavandatud allsüsteemi kohta,

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni.

| — | kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni ning selle tüübihindamistõendi koopiat, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust. |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni ning selle tüübihindamistõendi koopiat, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust.

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes kõnealuse osa kohta.

| 5.2. | Kui kogu allsüsteemi projekti eest vastutab tellija või peatöövõtja, peab kvaliteedijuhtimise süsteem tagama allsüsteemi üldise vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi üldise vastavuse käesolevale KTKle. Teiste peatöövõtjate kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevale KTKle.
  Kõik taotleja(te) vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt põhimõtete, menetluste ja juhistena üles kirjutada. Niisugune kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja protokollide ühtmoodi tõlgendamist.
  Eelkõige peab kõnealune dokumentatsioonis kõikide taotlejate puhul piisavalt kirjeldama järgmist:






  — | kvaliteedialased eesmärgid ja organisatsiooniline struktuur, |
| --- | --- | --- |

5.2.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest vastutab tellija või peatöövõtja, peab kvaliteedijuhtimise süsteem tagama allsüsteemi üldise vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi üldise vastavuse käesolevale KTKle. Teiste peatöövõtjate kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevale KTKle.

Kõik taotleja(te) vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt põhimõtete, menetluste ja juhistena üles kirjutada. Niisugune kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, -plaanide, -käsiraamatute ja protokollide ühtmoodi tõlgendamist.

Eelkõige peab kõnealune dokumentatsioonis kõikide taotlejate puhul piisavalt kirjeldama järgmist:

—

kvaliteedialased eesmärgid ja organisatsiooniline struktuur,

| — | vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse, |
| --- | --- |

—

vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedi tagamise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse,

| — | enne tootmist, montaaži ja paigaldust ning nende vältel ja pärast neid tehtavad kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus, |
| --- | --- |

—

enne tootmist, montaaži ja paigaldust ning nende vältel ja pärast neid tehtavad kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus,

| — | kvaliteeti tõendavad protokollid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne, |
| --- | --- |

—

kvaliteeti tõendavad protokollid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne,

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul ka:

| — | allsüsteemi üldise kvaliteediga seotud (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimisega seotud) juhtkonna kohustused ja volitused. |
| --- | --- |

—

allsüsteemi üldise kvaliteediga seotud (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimisega seotud) juhtkonna kohustused ja volitused.

Uuringud, katsetused ja kontrollid peavad hõlmama järgmisi etappe:

| — | allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus,

| — | allsüsteemi lõplik katsetamine, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõplik katsetamine,

| — | ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

| 5.3. | Teavitatud asutus, mille tellija on valinud, peab kontrollima, et kõikidel punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappidel rakendatakse taotleja(te) kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)ga ette nähtud heakskiitmise ja järelevalve korda. (8)

  Kui allsüsteemi vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja allsüsteemi vastavus KTKle põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimise süsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige,






  — | kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud |
| --- | --- | --- |

5.3.

Teavitatud asutus, mille tellija on valinud, peab kontrollima, et kõikidel punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappidel rakendatakse taotleja(te) kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)ga ette nähtud heakskiitmise ja järelevalve korda. (8)

Kui allsüsteemi vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja allsüsteemi vastavus KTKle põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimise süsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige,

—

kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud

| — | ning kas peatöövõtja üldine vastutus ja juhtimisvolitused kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse osas, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

—

ning kas peatöövõtja üldine vastutus ja juhtimisvolitused kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse osas, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

| 5.4. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 5.2 osutatud nõuetele. Vastavust kõnealustele nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontrollida tuleb üksnes asjaomast allsüsteemi, arvestades taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.
  Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.4.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 5.2 osutatud nõuetele. Vastavust kõnealustele nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontrollida tuleb üksnes asjaomast allsüsteemi, arvestades taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 5.5. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad kohustuvad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.
  Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust KTKle.
  Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
  Ta peab taotlejale oma otsusest teatama. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.5.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad kohustuvad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust KTKle.

Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.

Ta peab taotlejale oma otsusest teatama. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 6. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve

| 6.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtjad täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

6.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtjad täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 6.2. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele saatma (või laskma saata) kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni (mis on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), eelkõige:






  — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumendid, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada järgmist: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele saatma (või laskma saata) kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni (mis on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), eelkõige:

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumendid, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada järgmist:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul,
  et üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud, |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul,

et üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja asjakohaselt määratletud,

| — | iga taotleja puhul,
  et kvaliteedijuhtimise süsteemi juhitakse õigesti, et saavutada allsüsteemi tasandi integratsioon, |
| --- | --- |

—

iga taotleja puhul,

et kvaliteedijuhtimise süsteemi juhitakse õigesti, et saavutada allsüsteemi tasandi integratsioon,

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas montaaži ja paigaldust) käsitlevas osas ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded, katse- ja taatlusandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas montaaži ja paigaldust) käsitlevas osas ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks inspekteerimisaruanded, katse- ja taatlusandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne.

| 6.3. | Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et võimalik tellija ja peatöövõtjad järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.
  Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 8 osutatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal. |
| --- | --- |

6.3.

Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et võimalik tellija ja peatöövõtjad järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 8 osutatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal.

| 6.4. | Peale selle võib teavitatud asutus ette teatamata külastada taotleja(te) asjassepuutuvaid objekte. Kõnealuste kontrollkäikude käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katsetusi veendumaks, et kvaliteedijuhtimise süsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta esitab taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning vajaduse korral auditi- ja/või katsearuanded. |
| --- | --- |

6.4.

Peale selle võib teavitatud asutus ette teatamata külastada taotleja(te) asjassepuutuvaid objekte. Kõnealuste kontrollkäikude käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katsetusi veendumaks, et kvaliteedijuhtimise süsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta esitab taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning vajaduse korral auditi- ja/või katsearuanded.

| 6.5. | Kui tellija poolt valitud teavitatud asutus, kes vastutab EÜ vastavustõendamise eest, ei teosta kõikide asjassepuutuvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:






  — | veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kui tellija poolt valitud teavitatud asutus, kes vastutab EÜ vastavustõendamise eest, ei teosta kõikide asjassepuutuvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:

—

veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises,

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõla ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõla ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus:

| — | saada kõik teiste teavitatud asutuste välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

saada kõik teiste teavitatud asutuste välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | osaleda punktis 6.3 osutatud järelevalveauditites, |
| --- | --- |

—

osaleda punktis 6.3 osutatud järelevalveauditites,

| — | algatada punktis 6.4 osutatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi. |
| --- | --- |

—

algatada punktis 6.4 osutatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi.

| 7. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis. |
| --- | --- |

7.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis.

| 8. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi asutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:






  — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid, |
| --- | --- | --- |

8.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi asutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid,

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed,

| — | punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 osutatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 osutatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet.

| 10. | Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta, |
| --- | --- | --- |

10.

Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta,

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid, |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid,

| — | kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga,, |
| --- | --- |

—

kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga,,

| — | allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud moodulis SB, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud moodulis SB,

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid)

| — | teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud asjassepuutuvad märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Tunnistusele tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige: |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud asjassepuutuvad märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Tunnistusele tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige:

| — | infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud teave. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud teave.

| 11. | Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimise süsteemide kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnituste koopiaid. |
| --- | --- |

11.

Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimise süsteemide kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnituste koopiaid.

| 12. | Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid.
  Ühenduses asuv tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

12.

Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid.

Ühenduses asuv tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.3   Moodul SF: tootetõendus

| 1. | Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi,






  — | vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (9) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi,

—

vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (9)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele

| — | ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik |
| --- | --- |

—

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik

| 2. | Tellija (10) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tootetõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.
  Taotlus peab sisaldama :






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (10) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tootetõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.

Taotlus peab sisaldama :

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi

| — | tehnilist dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

—

tehnilist dokumentatsiooni.

| 3. | Menetluse kõnealuses osas kontrollib ja kinnitab tellija, et asjaomane allsüsteem vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi suhtes kohaldatavale KTKle.
  Teavitatud asutus teostab menetluse tingimusel, et enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi kohta kehtiv. |
| --- | --- |

3.

Menetluse kõnealuses osas kontrollib ja kinnitab tellija, et asjaomane allsüsteem vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi suhtes kohaldatavale KTKle.

Teavitatud asutus teostab menetluse tingimusel, et enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi kohta kehtiv.

| 4. | Tellija võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess (sealhulgas koostalitlusvõime komponentide montaaž ja integreerimine peatöövõtjate (11) poolt, kui neid on) tagaks allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavale KTKle. |
| --- | --- |

4.

Tellija võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess (sealhulgas koostalitlusvõime komponentide montaaž ja integreerimine peatöövõtjate (11) poolt, kui neid on) tagaks allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavale KTKle.

| 5. | Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevale KTKle.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust, |
| --- | --- | --- |

5.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesolevale KTKle.

Taotlus peab sisaldama:

—

kinnitatud tüübi tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust,

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis,

| — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust,

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud KTKs sätestatud kogu teavet, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud KTKs sätestatud kogu teavet,

| — | eelprojekti ja tootmisinfot, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme, |
| --- | --- |

—

eelprojekti ja tootmisinfot, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme,

| — | allsüsteemi tootmist ja montaaži käsitlevat tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmist ja montaaži käsitlevat tehnilist dokumentatsiooni,

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (12) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (12)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud, |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud,

| — | tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid)

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

koostalitlusvõime komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid,

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja,

Kui KTK nõuab täiendavate andmete esitamist tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

| 6. | Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotluse tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivust.
  Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.
  Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsetused, et kontrollida allsüsteemi vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning KTKle. Teavitatud asutus kontrollib ja katsetab punkti 4 kohaselt kõiki seeriatoodanguna valmistatavaid allsüsteeme. |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotluse tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivust.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

Teavitatud asutus peab tegema vajalikud uuringud ja katsetused, et kontrollida allsüsteemi vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning KTKle. Teavitatud asutus kontrollib ja katsetab punkti 4 kohaselt kõiki seeriatoodanguna valmistatavaid allsüsteeme.

| 7. | Vastavustõendamine iga (seeriatoodanguna valmistatud) allsüsteemi kontrollimise ja katsetamise teel |
| --- | --- |

7.

Vastavustõendamine iga (seeriatoodanguna valmistatud) allsüsteemi kontrollimise ja katsetamise teel

| 7.1. | Teavitatud asutus peab tegema katsetusi, uuringuid ja kontrolle, et tagada seeriatoodanguna valmistatud allsüsteemi vastavus KTKle. Uuringud, katsetused ja kontrollid laienevad ka KTKga ette nähtud etappidele. |
| --- | --- |

7.1.

Teavitatud asutus peab tegema katsetusi, uuringuid ja kontrolle, et tagada seeriatoodanguna valmistatud allsüsteemi vastavus KTKle. Uuringud, katsetused ja kontrollid laienevad ka KTKga ette nähtud etappidele.

| 7.2 | Iga (seeriatoodanguna valmistatud) allsüsteemi tuleb eraldi uurida, katsetada ja kontrollida (13) veendumaks, et see vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning kohaldatavale KTKle. Kui KTKs (või selles osutatud Euroopa standardis) ei ole katsetust sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katsetusi. |
| --- | --- |

7.2

Iga (seeriatoodanguna valmistatud) allsüsteemi tuleb eraldi uurida, katsetada ja kontrollida (13) veendumaks, et see vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning kohaldatavale KTKle. Kui KTKs (või selles osutatud Euroopa standardis) ei ole katsetust sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katsetusi.

| 8. | Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetusi tehakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja valideerimise täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud, teeb tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.
  Teavitatud asutusel peab olema katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs tootmishoonetele, koostekohtadele ja rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, et täita talle KTKga ette nähtud ülesandeid. |
| --- | --- |

8.

Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetusi tehakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja valideerimise täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud, teeb tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.

Teavitatud asutusel peab olema katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs tootmishoonetele, koostekohtadele ja rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, et täita talle KTKga ette nähtud ülesandeid.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus koostama tellijale ettenähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  Kõnealuste toimingute aluseks on tüübihindamine ning kõikide seeriatoodete puhul punkti 7 kohaselt läbiviidud katsetused, tõendamised ja kontrollid, mida nõutakse KTKs ja/või asjaomastes Euroopa tehnilistes kirjeldustes.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus koostama tellijale ettenähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

Kõnealuste toimingute aluseks on tüübihindamine ning kõikide seeriatoodete puhul punkti 7 kohaselt läbiviidud katsetused, tõendamised ja kontrollid, mida nõutakse KTKs ja/või asjaomastes Euroopa tehnilistes kirjeldustes.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

| 10. | Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta |
| --- | --- | --- |

10.

Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid,

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid, |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid,

| — | kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga, |
| --- | --- |

—

kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga,

| — | allsüsteemi tüübihindamistõendit ja sellega kaasnevat tehnilist dokumentatsiooni, nagu on määratletud moodulis SB |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõendit ja sellega kaasnevat tehnilist dokumentatsiooni, nagu on määratletud moodulis SB

| — | teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud vastavad märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Vajaduse korral tuleb tunnistusele lisada ka |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud vastavad märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Vajaduse korral tuleb tunnistusele lisada ka

| — | vastavustõendamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded. |
| --- | --- |

—

vastavustõendamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded.

| 11. | Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid.
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

11.

Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid.

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.4   Moodul SG: üksiktoote vastavustõendamine

| 1. | Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteem






  — | vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (14) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteem

—

vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (14)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning

on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

| 2. | Tellija (15) peab esitama oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (üksiktoote vastavustõendamine) taotluse.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (15) peab esitama oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (üksiktoote vastavustõendamine) taotluse.

Taotlus peab sisaldama:

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi

| — | tehnilist dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

—

tehnilist dokumentatsiooni.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama toote projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesolevale KTKle.
  Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:






  — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust, |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama toote projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesolevale KTKle.

Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust,

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid,

| — | eelprojekti ja tootmisinfot, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme, |
| --- | --- |

—

eelprojekti ja tootmisinfot, näiteks jooniseid ning detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms skeeme,

| — | allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi,

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (16) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (16)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud, |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud,

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid,

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid)

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni,

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja,

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne), |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne),

| — | allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni,

| — | kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hoolduse või kasutuse puhul arvesse võtta, |
| --- | --- |

—

kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hoolduse või kasutuse puhul arvesse võtta,

| — | konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jm tulemusi, |
| --- | --- |

—

konstruktsiooniarvutuste, tehtud uuringute jm tulemusi,

| — | kõiki muid vajalikke tõendeid, mis tõendaksid, et varasemad kontrollid ja katsetused on tehtud edukalt, samadel tingimustel ning sõltumatute ja pädevate asutuste poolt. |
| --- | --- |

—

kõiki muid vajalikke tõendeid, mis tõendaksid, et varasemad kontrollid ja katsetused on tehtud edukalt, samadel tingimustel ning sõltumatute ja pädevate asutuste poolt.

Kui KTKs nõutakse täiendavate andmete esitamist tehnilise dokumentatsiooni kohta, tuleb need lisada.

| 4. | Teavitatud asutus vaatab taotluse läbi ja hindab tehnilist dokumentatsiooni ning teeb kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjaomastele sätetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldamata.
  Teavitatud asutus kontrollib allsüsteemi ning teostab või laseb teostada vajalikud kontrollid ja katsetused, et teha kindlaks, kas asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi on tegelikult kohaldatud või kas valitud lahendused on kooskõlas KTKga, juhul kui asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldatud.
  Uuringud, katsetused ja kontrollid hõlmavad järgmisi KTKs sätestatud etappe:






  — | üldine konstruktsioon |
| --- | --- | --- |

4.

Teavitatud asutus vaatab taotluse läbi ja hindab tehnilist dokumentatsiooni ning teeb kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjaomastele sätetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldamata.

Teavitatud asutus kontrollib allsüsteemi ning teostab või laseb teostada vajalikud kontrollid ja katsetused, et teha kindlaks, kas asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi on tegelikult kohaldatud või kas valitud lahendused on kooskõlas KTKga, juhul kui asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldatud.

Uuringud, katsetused ja kontrollid hõlmavad järgmisi KTKs sätestatud etappe:

—

üldine konstruktsioon

| — | allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige ja vajaduse korral tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige ja vajaduse korral tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus

| — | allsüsteemi lõplik katsetamine |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõplik katsetamine

| — | ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

Teavitatud asutus võib võtta arvesse uuringute, kontrollide või katsetuste tulemusi, mida on samadel tingimustel edukalt teinud muud asutused (17) või taotleja või mis on tehtud taotleja nimel, kui see on vastavas KTKs nii sätestatud. Sellisel juhul otsustab teavitatud asutus, kas ta kasutab kõnealuste kontrollide või katsetuste tulemusi või mitte.

Teavitatud asutuse kogutud tõendid peavad olema sobivad ja piisavad, et tõendada vastavust KTKle ning seda, et kõik nõutud ja asjakohased kontrollid ja katsetused on teostatud.

Kõiki tõendeid, mida kasutatakse ja mis pärinevad muudelt osapooltelt, tuleb kaaluda enne katsetuste või kontrollide tegemist, kuna teavitatud asutus võib soovida katsetusi või kontrolle nende tegemise ajal hinnata, jälgida või läbi vaadata.

Kõnealuste tõendite ulatust peab põhjendama dokumenteeritud analüüs, mille puhul kasutatakse muu hulgas ka allpool osutatud tegureid. (18) Kõnesolev põhjendus tuleb lisada tehnilisele dokumentatsioonile.

Kõigil juhtudel võtab lõpliku vastutuse tõendite eest teavitatud asutus.

| 5. | Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetused tehakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõpliku katsetuse ja kui see on KTKga ette nähtud, siis valideerimise täielikes töötingimustes viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel. |
| --- | --- |

5.

Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetused tehakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõpliku katsetuse ja kui see on KTKga ette nähtud, siis valideerimise täielikes töötingimustes viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.

| 6. | Teavitatud asutusel peab olema katsetuste tegemiseks ja kontrollimiseks juurdepääs projekteerimis- ja ehituskohtadele, tootmishoonetele, koostekohtadele ja rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, et täita talle KTKga ettenähtud ülesandeid. |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutusel peab olema katsetuste tegemiseks ja kontrollimiseks juurdepääs projekteerimis- ja ehituskohtadele, tootmishoonetele, koostekohtadele ja rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, et täita talle KTKga ettenähtud ülesandeid.

| 7. | Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus koostama KTK ja/või Euroopa tehnilise kirjelduse nõuete kohaselt teostatud katsetuste, tõendamiste ja kontrollide alusel tellija jaoks ettenähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet. |
| --- | --- |

7.

Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus koostama KTK ja/või Euroopa tehnilise kirjelduse nõuete kohaselt teostatud katsetuste, tõendamiste ja kontrollide alusel tellija jaoks ettenähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet.

| 8. | Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet ja eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta |
| --- | --- | --- |

8.

Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet ja eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid, |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid,

| — | kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga, |
| --- | --- |

—

kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga,

| — | teavitatud asutuse välja antud punkti 7 kohast vastavustunnistust koos vastavate märkuste ja arvutustega ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Sertifikaadile tuleb lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded, |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse välja antud punkti 7 kohast vastavustunnistust koos vastavate märkuste ja arvutustega ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Sertifikaadile tuleb lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded,

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid)

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud KTKs sätestatud kogu teavet. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud KTKs sätestatud kogu teavet.

| 9. | Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

9.

Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.5   Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega

| 1. | Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteem






  — | vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (19) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolev moodul hõlmab EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri, energiavarustuse, juhtkäskude ja signaalimise või veeremi allsüsteem

—

vastab käesolevale KTKle ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele (19)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik

| 2. | Teavitatud asutus teostab menetluse, sealhulgas allsüsteemi projektihindamise tingimusel, et tellija (20) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.
  Peatöövõtjad on ettevõtted, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste nõuete täitmine. Kõnealune mõiste hõlmab:






  — | kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet, |
| --- | --- | --- |

2.

Teavitatud asutus teostab menetluse, sealhulgas allsüsteemi projektihindamise tingimusel, et tellija (20) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.

Peatöövõtjad on ettevõtted, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste nõuete täitmine. Kõnealune mõiste hõlmab:

—

kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet,

| — | muid, ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi projekteerimise, montaaži või paigaldamisega). |
| --- | --- |

—

muid, ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi projekteerimise, montaaži või paigaldamisega).

Mõiste ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad osi ja koostalitlusvõime komponente.

| 3. | Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb teha EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul igal juhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija on otseselt seotud projekteerimise ja/või tootmisega (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Taotlejad, kes osalevad üksnes montaaži- ja paigaldamistöös, võivad tootmise ja toodete lõppkontrolli ning katsetamise puhul rakendada üksnes kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi. |
| --- | --- |

3.

Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb teha EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul igal juhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija on otseselt seotud projekteerimise ja/või tootmisega (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama heakskiidetud kvaliteedijuhtimise süsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Taotlejad, kes osalevad üksnes montaaži- ja paigaldamistöös, võivad tootmise ja toodete lõppkontrolli ning katsetamise puhul rakendada üksnes kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi.

| 4. | EÜ vastavustõendamise menetlus |
| --- | --- |

4.

EÜ vastavustõendamise menetlus

| 4.1. | Tellija peab oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega), mis hõlmab kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõlastamise hindamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.4 ja 6.6. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid. |
| --- | --- |

4.1.

Tellija peab oma äranägemisel valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse (täielik kvaliteedijuhtimise süsteem koos projektihindamisega), mis hõlmab kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõlastamise hindamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.4 ja 6.6. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

| 4.2. | Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, montaažist, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTKle.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi, |
| --- | --- | --- |

4.2.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, montaažist, paigaldamisest, hooldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTKle.

Taotlus peab sisaldama:

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi,

| — | tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas:






  — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust, |
| --- | --- | --- |

—

tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas:

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust,

| — | kohaldatud tehnilisi projekteerimisnõudeid, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (21) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi projekteerimisnõudeid, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi, (21)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud, |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool osutatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud,

| — | katseprogrammi, |
| --- | --- |

—

katseprogrammi,

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid,

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni,

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid, |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide või EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid,

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid), |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid),

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate nimekirja,

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne), |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne),

| — | allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni,

| — | kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hooldamise või kasutuse puhul arvesse võtta, |
| --- | --- |

—

kõiki tehnilisi nõudeid, mida tuleb allsüsteemi tootmise, hooldamise või kasutuse puhul arvesse võtta,

| — | tõendeid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtjad, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 osutatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi, ning et tegemist on tõhusa süsteemiga, |
| --- | --- |

—

tõendeid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtjad, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 osutatud etappides kvaliteedijuhtimise süsteemi, ning et tegemist on tõhusa süsteemiga,

| — | märget teavitatud asutus(t)e kohta, kes vastutab (vastutavad) kõnealuste kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

märget teavitatud asutus(t)e kohta, kes vastutab (vastutavad) kõnealuste kvaliteedijuhtimise süsteemide heakskiitmise ja järelevalve eest.

| 4.3. | Tellija esitab oma nõuetekohase labori korraldatud või tellitud uuringute, kontrollide ja katsetuste, (22) sealhulgas vajaduse korral tüübikatsetuste tulemused. |
| --- | --- |

4.3.

Tellija esitab oma nõuetekohase labori korraldatud või tellitud uuringute, kontrollide ja katsetuste, (22) sealhulgas vajaduse korral tüübikatsetuste tulemused.

| 4.4. | Teavitatud asutus vaatab läbi taotluse projektihindamist käsitleva osa ning hindab katsetuste tulemusi. Kui projekt vastab direktiivi ja kohaldatava KTK sätetele, väljastab ta taotlejale projekti hindamistõendi. Tõend peab sisaldama projekti läbivaatamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja hinnatud projekti identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral allsüsteemi toimimise kirjeldust.
  Kui teavitatud asutus keeldub andmast tellijale projekti hindamistõendit, peab ta esitama keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.
  Tuleb ette näha kaebuste esitamise kord. |
| --- | --- |

4.4.

Teavitatud asutus vaatab läbi taotluse projektihindamist käsitleva osa ning hindab katsetuste tulemusi. Kui projekt vastab direktiivi ja kohaldatava KTK sätetele, väljastab ta taotlejale projekti hindamistõendi. Tõend peab sisaldama projekti läbivaatamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja hinnatud projekti identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral allsüsteemi toimimise kirjeldust.

Kui teavitatud asutus keeldub andmast tellijale projekti hindamistõendit, peab ta esitama keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.

Tuleb ette näha kaebuste esitamise kord.

| 4.5. | Tootmisetapis peab taotleja teatama projekti hindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Teavitatud asutus teeb sellisel juhul ainult need kontrollid ja katsetused, mis on vaadeldavate muudatuste seisukohalt asjakohased ja vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend. |
| --- | --- |

4.5.

Tootmisetapis peab taotleja teatama projekti hindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Teavitatud asutus teeb sellisel juhul ainult need kontrollid ja katsetused, mis on vaadeldavate muudatuste seisukohalt asjakohased ja vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend.

| 5. | Kvaliteedijuhtimise süsteem |
| --- | --- |

5.

Kvaliteedijuhtimise süsteem

| 5.1. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad, kui neid on, peavad oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks esitama taotluse teavitatud asutusele, mille nad valivad oma äranägemisel.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kogu asjakohast teavet kavandatud allsüsteemi kohta, |
| --- | --- | --- |

5.1.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad, kui neid on, peavad oma kvaliteedijuhtimise süsteemi hindamiseks esitama taotluse teavitatud asutusele, mille nad valivad oma äranägemisel.

Taotlus peab sisaldama:

—

kogu asjakohast teavet kavandatud allsüsteemi kohta,

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni.






  — | Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes asjaomase osa kohta. |
| --- | --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumentatsiooni.

—

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes asjaomase osa kohta.

| 5.2. | Kui kogu allsüsteemi projekti eest vastutab tellija või peatöövõtja, peab kvaliteedijuhtimise süsteem tagama allsüsteemi üldise vastavuse käesolevale KTKle.
  Muude peatöövõtjate kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab KTK nõuetele.
  Kõik taotlejate vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt põhimõtete, menetluste ja juhistena üles kirjutada. Kvaliteedijuhtimise süsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse ühtemoodi.
  Süsteem peab eelkõige sisaldama järgmiste andmete nõuetekohast kirjeldust:






  — | kõikide taotlejate puhul:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur, |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest vastutab tellija või peatöövõtja, peab kvaliteedijuhtimise süsteem tagama allsüsteemi üldise vastavuse käesolevale KTKle.

Muude peatöövõtjate kvaliteedijuhtimise süsteemid peavad tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab KTK nõuetele.

Kõik taotlejate vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt põhimõtete, menetluste ja juhistena üles kirjutada. Kvaliteedijuhtimise süsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse ühtemoodi.

Süsteem peab eelkõige sisaldama järgmiste andmete nõuetekohast kirjeldust:

—

kõikide taotlejate puhul:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur,

| — | vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse, |
| --- | --- |

—

vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse,

| — | enne tootmist, montaaži ja paigaldust ning nende vältel ja pärast neid tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus, |
| --- | --- |

—

enne tootmist, montaaži ja paigaldust ning nende vältel ja pärast neid tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsetused ning nende sagedus,

| — | kvaliteeti tõendavad protokollid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne, |
| --- | --- |

—

kvaliteeti tõendavad protokollid, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne,

| — | peatöövõtja puhul seoses tema vastava osaga allsüsteemi projekteerimises:






  — | projekti suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et allsüsteemi suhtes kohaldatava KTK nõudeid täidetakse, |
| --- | --- | --- |

—

peatöövõtja puhul seoses tema vastava osaga allsüsteemi projekteerimises:

—

projekti suhtes kohaldatavad tehnilised nõuded, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et allsüsteemi suhtes kohaldatava KTK nõudeid täidetakse,

| — | projekteerimise järelevalve ja kontrolli meetodid, allsüsteemi projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed, |
| --- | --- |

—

projekteerimise järelevalve ja kontrolli meetodid, allsüsteemi projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed,

| — | projekteerimise ja allsüsteemi nõutava kvaliteedi järelevalve vahendid ning kvaliteeditagamissüsteemi tõhus toimimine kõikidel etappidel, sealhulgas tootmisel. |
| --- | --- |

—

projekteerimise ja allsüsteemi nõutava kvaliteedi järelevalve vahendid ning kvaliteeditagamissüsteemi tõhus toimimine kõikidel etappidel, sealhulgas tootmisel.

| — | ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul ka:






  — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega. |
| --- | --- | --- |

—

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul ka:

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega.

Uuringud, katsetused ja kontrollid peavad hõlmama järgmisi etappe:

| — | üldine konstruktsioon, |
| --- | --- |

—

üldine konstruktsioon,

| — | allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige tsiviilehitustegevus, komponentide montaaž, lõppseadistus,

| — | allsüsteemi lõplik katsetamine, |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõplik katsetamine,

| — | ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ning valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

| 5.3. | Tellija valitud teavitatud asutus peab kontrollima, et kõikidel punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappidel rakendatakse taotleja(te) kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)ga ette nähtud heakskiitmise ja järelevalve korda. (23).
  Kui allsüsteemi vastavus KTKle tuleneb rohkem kui ühe kvaliteedijuhtimise süsteemi kohaldamisest, kontrollib teavitatud asutus eelkõige,






  — | kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud
  ning kas peatöövõtja üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- | --- |

5.3.

Tellija valitud teavitatud asutus peab kontrollima, et kõikidel punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappidel rakendatakse taotleja(te) kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)ga ette nähtud heakskiitmise ja järelevalve korda. (23).

Kui allsüsteemi vastavus KTKle tuleneb rohkem kui ühe kvaliteedijuhtimise süsteemi kohaldamisest, kontrollib teavitatud asutus eelkõige,

—

kas kvaliteedijuhtimise süsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud

ning kas peatöövõtja üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

| 5.4. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 5.2 osutatud nõuetele. Vastavust kõnesolevatele nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontrollida tuleb üksnes asjaomast allsüsteemi, arvestades taotleja osa allsüsteemis. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.
  Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.4.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus peab hindama kvaliteedijuhtimise süsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 5.2 osutatud nõuetele. Vastavust kõnesolevatele nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise osas kvaliteedijuhtimise süsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontrollida tuleb üksnes asjaomast allsüsteemi, arvestades taotleja osa allsüsteemis. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tuleb teha kontrollkäik taotleja ettevõttesse.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 5.5. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad kohustuvad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.
  Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi nõuetelevastavust.
  Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
  Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.5.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad kohustuvad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimise süsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi nõuetelevastavust.

Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimise süsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.

Taotlejat tuleb otsusest teavitada. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 6. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalve

| 6.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtjad täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

6.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtjad täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimise süsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 6.2. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele saatma (või laskma saata) kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni (kuivõrd need on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), eelkõige:






  — | kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumendid, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada järgmist: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele saatma (või laskma saata) kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemiga seotud rakenduskavad ja tehnilise dokumentatsiooni (kuivõrd need on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), eelkõige:

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi dokumendid, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada järgmist:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:
  et üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud, |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:

et üldine vastutus ja juhtimisvolitused, mis on vajalikud kogu allsüsteemi nõuetelevastavuse tagamiseks, on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud,

| — | iga taotleja puhul,
  et kvaliteedijuhtimise süsteemi juhitakse õigesti, et saavutada allsüsteemi tasandi integratsioon, |
| --- | --- |

—

iga taotleja puhul,

et kvaliteedijuhtimise süsteemi juhitakse õigesti, et saavutada allsüsteemi tasandi integratsioon,

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi projekteerimist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jms, |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi projekteerimist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestikud, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsetused jms,

| — | kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas montaaži ja paigaldust) käsitlevas osas ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimise süsteemi tootmist (sealhulgas montaaži ja paigaldust) käsitlevas osas ette nähtud kvaliteediandmestikud, näiteks ülevaatusaruanded ning katse- ja taatlustulemused, aruanded asjaomaste töötajate pädevuse kohta jne.

| 6.3. | Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et võimalik tellija ja peatöövõtjad järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.
  Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 4 osutatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal. |
| --- | --- |

6.3.

Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et võimalik tellija ja peatöövõtjad järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimise süsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimise süsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 4 osutatud EÜ vastavushindamise menetluse alla kuuluva allsüsteemiga seotud tegevuste (tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal.

| 6.4. | Lisaks võib teavitatud asutus ette teatamata külastada taotleja(te) punktis 5.2 osutatud objekte. Kõnealuste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katsetusi, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetelevastavas toimimises. Ta peab esitama taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning auditi- ja/või katsearuanded. |
| --- | --- |

6.4.

Lisaks võib teavitatud asutus ette teatamata külastada taotleja(te) punktis 5.2 osutatud objekte. Kõnealuste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katsetusi, et veenduda kvaliteedijuhtimise süsteemi nõuetelevastavas toimimises. Ta peab esitama taotleja(te)le inspekteerimisaruande ning auditi- ja/või katsearuanded.

| 6.5. | Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes vastutab EÜ vastavustõendamise eest, ei teosta kõikide asjaomaste kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalvet nagu punktis 5 sätestatud, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:






  — | veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises. |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes vastutab EÜ vastavustõendamise eest, ei teosta kõikide asjaomaste kvaliteedijuhtimise süsteemide järelevalvet nagu punktis 5 sätestatud, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:

—

veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises.

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõla ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada erinevate kvaliteedijuhtimise süsteemide kooskõla ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus

| — | saada kõik teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

saada kõik teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | osaleda punktis 5.4 osutatud järelevalveauditites, |
| --- | --- |

—

osaleda punktis 5.4 osutatud järelevalveauditites,

| — | algatada punktis 5.5 osutatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi. |
| --- | --- |

—

algatada punktis 5.5 osutatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi.

| 7. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis. |
| --- | --- |

7.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis.

| 8. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi asutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:






  — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid, |
| --- | --- | --- |

8.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi asutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid,

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed,

| — | punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 osutatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 osutatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus projektihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTKle, peab teavitatud asutus projektihindamise ning kvaliteedijuhtimise süsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ette nähtud vastavustunnistuse ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema kirjutatud samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud teavet.

| 10. | Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta |
| --- | --- | --- |

10.

Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 osutatud teavet, eelkõige

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit, |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitlusvõime komponentide loendit,

| — | komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), |
| --- | --- |

—

komponentidelt direktiivi artikli 13 kohaselt nõutavate EÜ vastavusdeklaratsioonide ja vajaduse korral EÜ kasutuskõlblikkuse deklaratsioonide koopiaid, vajaduse korral koos teavitatud asutuste välja antud asjakohaste dokumentidega (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimise süsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid),

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid) |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele vastavuse kohta (sealhulgas sertifikaadid)

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid, |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid,

| — | kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga |
| --- | --- |

—

kõiki andmeid juhendite kohta, mis on seotud hooldusega, pideva või korralise järelevalve, reguleerimisega ja korrashoiuga

| — | teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud asjaomased märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud.
  Tunnistusele tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.4 ja 6.5 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse välja antud punkti 9 kohast vastavustunnistust, millele on lisatud asjaomased märkused ja arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud kinnitamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTKle, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud.

Tunnistusele tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.4 ja 6.5 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kogu KTKs sätestatud teave. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kogu KTKs sätestatud teave.

| 11. | Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimise süsteemide kohta ning välja antud ja tühistatud või tagasi lükatud EÜ projektihindamistõendite kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada:






  — | väljaantud kvaliteedijuhtimise süsteemidele antud kinnituste ja täiendavate kinnituste koopiaid ning |
| --- | --- | --- |

11.

Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimise süsteemide kohta ning välja antud ja tühistatud või tagasi lükatud EÜ projektihindamistõendite kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada:

—

väljaantud kvaliteedijuhtimise süsteemidele antud kinnituste ja täiendavate kinnituste koopiaid ning

| — | väljaantud EÜ projektihindamistõendite ja nende lisade koopiaid. |
| --- | --- |

—

väljaantud EÜ projektihindamistõendite ja nende lisade koopiaid.

| 12. | Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

12.

Tellijale tuleb anda vastavustunnistusega kaasnevad dokumendid

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea ning järgneva kolme aasta jooksul; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.4   Hoolduseeskirjade hindamine: vastavushindamise menetlus

Käesolev punkt on avatud.

---

(1)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja tõhususnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(2)  „Tellija” tähendab käesolevas moodulis allsüsteemi tellijat, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajat.

(3)  KTK vastava osaga võib kindlaks määrata vajalikud konkreetsed nõuded.

(4)  Euroopa tehnilise kirjelduse mõiste on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTKde rakendussuunistes.

(5)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja tõhususnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(6)  Tellija tähendab käesolevas moodulis allsüsteemi tellijat, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajat.

(7)  Euroopa tehnilise kirjelduse mõiste on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTKde rakendussuunistes.

(8)  Veeremi KTK puhul võib teavitatud asutus osaleda vedurite või rongide kõikides lõppkatsetustes, mis toimuvad KTK vastavas peatükis sätestatud tingimustel.

(9)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja tõhususnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(10)  „Tellija” tähendab käesolevas moodulis allsüsteemi tellijat, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajat.

(11)  „Peatöövõtjad” on ettevõtjad, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste tinguimuste täitmine. See tähistab ettevõtjat, kes vastutab kogu allsüsteemi projekti eest, või ettevõtjaid, kes osalevad allsüsteemi projekti teatud osas (tegeledes näiteks allsüsteemi montaaži või paigaldusega).

(12)  Euroopa tehnilise kirjelduse mõiste on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTKde rakendussuunistes.

(13)  Volitatud asutus osaleb veeremi KTK puhul eelkõige veeremi või rongi lõppkatsetustel. See sätestatakse KTK vastavas peatükis.

(14)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja tõhususnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(15)  „Tellija” tähendab käesolevas moodulis allsüsteemi tellijat, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajat.

(16)  Euroopa tehnilise kirjelduse mõiste on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTKde rakendussuunistes.

(17)  Varasemate kontrollide ja katsete aktsepteerimise tingimused peavad olema samaväärsed teavitatud asutuse allhanketingimustega (vt uue lähenemisviisi sinine raamat, § 6.5).

(18)  Teavitatud asutus kontrollib allsüsteemi töö eri osi ning teeb enne tööd, selle vältel ja lõpetamisel kindlaks:

| — | allsüsteemi ja selle eri osade mõju ohtudele ja ohutusele |
| --- | --- |

—

allsüsteemi ja selle eri osade mõju ohtudele ja ohutusele

| — | olemasolevate seadmete ja süsteemide kasutamine:






  — | kasutatakse samamoodi, kui enne |
| --- | --- | --- |

—

olemasolevate seadmete ja süsteemide kasutamine:

—

kasutatakse samamoodi, kui enne

| — | on enne kasutatud, kuid kohandatakse uueks otstarbeks |
| --- | --- |

—

on enne kasutatud, kuid kohandatakse uueks otstarbeks

| — | olemasolevate konstruktsioonide, tehnoloogiate, materjalide ja tootmismeetodite kasutamine |
| --- | --- |

—

olemasolevate konstruktsioonide, tehnoloogiate, materjalide ja tootmismeetodite kasutamine

| — | projekteerimise, tootmise, katsetamise ja kasutuselevõtmise kord |
| --- | --- |

—

projekteerimise, tootmise, katsetamise ja kasutuselevõtmise kord

| — | kasutus- ja hoolduskohustus |
| --- | --- |

—

kasutus- ja hoolduskohustus

| — | muudelt pädevatelt asutustelt saadud varasemad kinnitused |
| --- | --- |

—

muudelt pädevatelt asutustelt saadud varasemad kinnitused

| — | muude asjaomaste asutuste akrediteerimised:






  — | teavitatud asutusel on lubatud võtta arvesse kehtivat standardi EN45004 kohast akrediteeringut, tingimusel et ei teki huvide konflikti, et akrediteerimine hõlmab katsetuste tegemist ning et akrediteering on kehtiv. |
| --- | --- | --- |

—

muude asjaomaste asutuste akrediteerimised:

—

teavitatud asutusel on lubatud võtta arvesse kehtivat standardi EN45004 kohast akrediteeringut, tingimusel et ei teki huvide konflikti, et akrediteerimine hõlmab katsetuste tegemist ning et akrediteering on kehtiv.

| — | kui ametlikku akrediteeringut ei ole, peab teavitatud asutus tagama, et kontrollitakse pädevuse, sõltumatuse, katsetamise ja materjalide käitlemise protsesside, rajatiste ja seadmete ning muude allsüsteemi jaoks oluliste protsesside kontrollimise süsteeme. |
| --- | --- |

—

kui ametlikku akrediteeringut ei ole, peab teavitatud asutus tagama, et kontrollitakse pädevuse, sõltumatuse, katsetamise ja materjalide käitlemise protsesside, rajatiste ja seadmete ning muude allsüsteemi jaoks oluliste protsesside kontrollimise süsteeme.

| — | kõigil juhtudel peab teavitatud asutus kaaluma meetodite sobivust ning otsustama vajaliku jälgimise ulatuse üle. |
| --- | --- |

—

kõigil juhtudel peab teavitatud asutus kaaluma meetodite sobivust ning otsustama vajaliku jälgimise ulatuse üle.

| — | homogeensete partiide ja süsteemide kasutamine kooskõlas mooduliga f. |
| --- | --- |

—

homogeensete partiide ja süsteemide kasutamine kooskõlas mooduliga f.

(19)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja tõhususnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(20)  „Tellija” tähendab käesolevas moodulis allsüsteemi tellijat, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindajat.

(21)  Euroopa tehnilise kirjelduse mõiste on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 2001/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(22)  Katsetulemused esitatakse koos taotlusega või hiljem.

(23)  Eelkõige osaleb teavitatud asutus veeremi KTK puhul veeremi või rongi lõppkatsetustel. See sätestatakse KTK vastavas peatükis.

G LISA

SÕNASTIK

| avariiside | 1) | raudtee-ettevõtja töötajate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vaheline teabevahetus hädaolukorras |
| --- | --- | --- |

avariiside

1)

raudtee-ettevõtja töötajate ja raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja vaheline teabevahetus hädaolukorras

| 2) | raudteest sõltumatu sidesüsteem päästeteenistuste ja riigiasutuste jaoks |
| --- | --- |

2)

raudteest sõltumatu sidesüsteem päästeteenistuste ja riigiasutuste jaoks

hooldusplaan

hooldamise kord, hõlmates kontrolli, remontimist ja rekonstrueerimist koos asjaomaste tehniliste kirjeldustega

hädaolukorra lahendamise plaan

hädaolukorra lahendamise plaan on raudteeinfrastruktuuri-ettevõtja juhtimisel ning vajaduse korral koostöös raudtee-ettevõtjate, päästeteenistuste ja asjaomaste riigiasutustega iga tunneli jaoks väljatöötatav plaan

hädaolukorra lahendamise plaan peab olema kooskõlas olemasolevate enesepääste-, evakuatsiooni- ja päästevahenditega

järjestikused tunnelid

kui kahe või enama tunneli vahe on väiksem kui 500 m ja kui selles avatud lõigus puudub juurdepääs ohutusse piirkonda, käsitatakse neid tunneleid ühe tunnelina ning seega tuleb järgida vastavaid nõudeid. 500 m on rongide maksimumpikkus koos lisaruumiga nii rongi ees kui taga (et võtta arvesse pidurdamisprobleeme jm)

kaitstud elektrikaabel

kaitstud elektrikaabel on kaabel, mille puhul hoitakse ära põlemissaaduste eraldumine keskkonda tulekahju korral

käituskategooria

ohutusalane määratlus eri võrgustikes kasutatavate sõidukite jaoks

maa-alune jaam

maapinna all asuv tunnelitevaheline jaam, mille osad on üldsusele juurdepääsetavad

maandus

kontaktõhuliini või kontaktrööpa ühendamine otse maaga, et vältida vastuvõetamatult kõrget puutepinget tööde ajal elektriliinide juures

ohutu piirkond

punktis 4.2.2.6.1 esitatud määratlus: ohutu piirkond on koht tunnelis või väljaspool seda, mis vastab järgmistele kriteeriumidele:

| — | seal on võimalik ellu jääda |
| --- | --- |

—

seal on võimalik ellu jääda

| — | inimesed pääsevad sinna nii teiste abil kui omal käel |
| --- | --- |

—

inimesed pääsevad sinna nii teiste abil kui omal käel

| — | inimesed võivad võimaluse korral ennast ise päästa või oodata päästmist päästeteenistuste poolt, järgides hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult kirjeldatud menetlusi |
| --- | --- |

—

inimesed võivad võimaluse korral ennast ise päästa või oodata päästmist päästeteenistuste poolt, järgides hädaolukorra lahendamise plaanis üksikasjalikult kirjeldatud menetlusi

| — | sidet on võimalik pidada mobiiltelefonide või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtte juhtimiskeskusega ühendatud püsiliini abil. |
| --- | --- |

—

sidet on võimalik pidada mobiiltelefonide või raudteeinfrastruktuuri-ettevõtte juhtimiskeskusega ühendatud püsiliini abil.

päästeala

ala, kus päästeteenistused saavad kasutada mitmesugust varustust (nt triaaž, kohapealne komandopunkt, pumbajaam jne)

sellest kohast saab ka inimesi evakueerida

päästeteenistused

tuletõrjekomandod, meditsiiniorganisatsioonid (nt Punane Rist jt), tehnilised abiteenistused (nt Technisches Hilfswerk Saksamaal), spetsiaalsed sõjaväeüksused või politseiüksused (nt inseneriüksused või otsimis- ja päästeüksused)

rongi personal

rongis töötavad inimesed, kellel on vastavad kutsetunnistused ja kelle on raudtee-ettevõtja määranud täitma spetsiifilisi ohutusega seotud ülesandeid, näiteks juht või vagunisaatja

tehnoruum

raudteel kasutatavate tehniliste rakenduste (signaalimine, elektritoide, veokontroll) jaoks vajamineva tehnika ruum

temperatuuri ja aja kõver

konstruktsiooniosade projekteerimise ja hindamise nõue; siin: „kavandatud tulekahju”, mõjuva temperatuuri ja mõjumise aja suhe

tunneli pikkus

tunneli pikkust mõõdetakse rööbaste ülemises osas ja tunneli ühest suudmest teiseni; ulatus on määratletud punktis 1.1.2

ühendustunnel

Lühike, mitut paralleelset tunnelit ühendav tunnel pääste-, hooldus- ja paigaldustöödeks, mida mõnikord kasutatakse aerodünaamilistel põhjustel

---

| 7.3.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 64/72 |
| --- | --- | --- | --- |

7.3.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 64/72

---

KOMISJONI OTSUS,

21. detsember 2007

milles käsitletakse koostalitlusvõime tehnilist kirjeldust üleeuroopalises tava- ja kiirraudteesüsteemis seoses piiratud liikumisvõimega inimestega

(teatavaks tehtud numbri K(2007) 6633 lõplik)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/164/EÜ)

EUROOPA ÜHENDUSTE KOMISJON,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. märtsi 2001. aasta direktiivi 2001/16/EÜ üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (1) eriti selle artikli 6 lõiget 1,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta direktiivi 96/48/EÜ üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta, (2) eriti selle artikli 6 lõiget 1

ning arvestades järgmist:

| (1) | Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitlusvõime tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võib allsüsteemi hõlmata mitu KTKd ning üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. Otsus KTK koostamiseks ja/või läbivaatamiseks ning nende tehnilise ja geograafilise kohaldamisala valimine eeldab direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast volitust. |
| --- | --- |

(1)

Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 5 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 5 lõike 1 kohaselt hõlmab iga allsüsteemi üks koostalitlusvõime tehniline kirjeldus (KTK). Vajaduse korral võib allsüsteemi hõlmata mitu KTKd ning üks KTK võib hõlmata mitut allsüsteemi. Otsus KTK koostamiseks ja/või läbivaatamiseks ning nende tehnilise ja geograafilise kohaldamisala valimine eeldab direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohast volitust.

| (2) | Direktiivi 2001/16/EÜ II lisas on sätestatud, et piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi võetakse arvesse infrastruktuuri allsüsteemi (direktiivi punkt 2.1) ja veeremi allsüsteemi (direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkt 2.6) jaoks KTK väljatöötamisel. Selles suhtes tehti ühiseks esindusasutuseks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) ülesandeks koostada seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga KTK projekt, mis hõlmab nii infrastruktuuri kui ka veeremi suhtes kohaldatavaid sätteid. |
| --- | --- |

(2)

Direktiivi 2001/16/EÜ II lisas on sätestatud, et piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi võetakse arvesse infrastruktuuri allsüsteemi (direktiivi punkt 2.1) ja veeremi allsüsteemi (direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkt 2.6) jaoks KTK väljatöötamisel. Selles suhtes tehti ühiseks esindusasutuseks määratud Raudtee Koostalitlusvõime Euroopa Assotsiatsioonile (AEIF) ülesandeks koostada seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga KTK projekt, mis hõlmab nii infrastruktuuri kui ka veeremi suhtes kohaldatavaid sätteid.

| (3) | 2001. aastal tehti AEIFile ülesandeks vaadata läbi esimene kogum kiirraudteesüsteemi KTKsid, mis võeti vastu 2002. aastal ja mis käsitlesid allsüsteeme nagu veerem, infrastruktuur, juhtkäsud ja signaalimine, energiavarustus, allsüsteemide hooldus ja töö. Selle raames paluti AEIFil muu hulgas kaaluda KTK ühtlustamist nende nõuetega, mis käsitlevad tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõimet ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu. Seetõttu hõlmas AEIFi koostatud piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK projekt nii tava- kui ka kiirraudteesüsteemi. |
| --- | --- |

(3)

2001. aastal tehti AEIFile ülesandeks vaadata läbi esimene kogum kiirraudteesüsteemi KTKsid, mis võeti vastu 2002. aastal ja mis käsitlesid allsüsteeme nagu veerem, infrastruktuur, juhtkäsud ja signaalimine, energiavarustus, allsüsteemide hooldus ja töö. Selle raames paluti AEIFil muu hulgas kaaluda KTK ühtlustamist nende nõuetega, mis käsitlevad tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõimet ja piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu. Seetõttu hõlmas AEIFi koostatud piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK projekt nii tava- kui ka kiirraudteesüsteemi.

| (4) | Veeremit käsitleva allsüsteemi esimene kiirraudteesüsteemi KTK, mis võeti vastu otsuse 2002/735/EÜ lisana, jõustus 2002. aastal. Olemasolevate lepinguliste kohustuste tõttu tuleb hinnata uute veeremit käsitlevate allsüsteemide, koostalitluse komponentide või nende uuenduste ja täiustuste vastavust esimesele KTK-le. Kuna KTK, mis on käesoleva otsuse lisas, kehtib kogu uue, uuendatud ja täiustatud kiir- ja tavaraudteeveeremi suhtes, on oluline määrata kindlaks otsuse 2002/735/EÜ lisana vastuõetud esimese kiirraudteeveeremit käsitleva KTK kohaldamisala. Liikmesriigid esitavad ammendava loendi allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mis on juba kauges arendusjärgus ja mis kuuluvad direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 punkti a alla. Kõnealused loendid esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist. |
| --- | --- |

(4)

Veeremit käsitleva allsüsteemi esimene kiirraudteesüsteemi KTK, mis võeti vastu otsuse 2002/735/EÜ lisana, jõustus 2002. aastal. Olemasolevate lepinguliste kohustuste tõttu tuleb hinnata uute veeremit käsitlevate allsüsteemide, koostalitluse komponentide või nende uuenduste ja täiustuste vastavust esimesele KTK-le. Kuna KTK, mis on käesoleva otsuse lisas, kehtib kogu uue, uuendatud ja täiustatud kiir- ja tavaraudteeveeremi suhtes, on oluline määrata kindlaks otsuse 2002/735/EÜ lisana vastuõetud esimese kiirraudteeveeremit käsitleva KTK kohaldamisala. Liikmesriigid esitavad ammendava loendi allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mis on juba kauges arendusjärgus ja mis kuuluvad direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 punkti a alla. Kõnealused loendid esitatakse komisjonile hiljemalt kuus kuud pärast käesoleva otsuse jõustumist.

| (5) | KTK projekti vaatas läbi komitee, mis loodi direktiiviga 96/48/EÜ 23. juuli 1996 üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (3) ning millele on osutatud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21. |
| --- | --- |

(5)

KTK projekti vaatas läbi komitee, mis loodi direktiiviga 96/48/EÜ 23. juuli 1996 üleeuroopalise kiirraudteevõrgustiku koostalitlusvõime kohta (3) ning millele on osutatud direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 21.

| (6) | KTK projekti koostamisel peeti nõu peamiste sidusrühmadega. Võimaluse korral on nende tähelepanekuid ja huve arvesse võetud. |
| --- | --- |

(6)

KTK projekti koostamisel peeti nõu peamiste sidusrühmadega. Võimaluse korral on nende tähelepanekuid ja huve arvesse võetud.

| (7) | Komisjoni ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õigusi ja kohustusi käsitleva määruse kohta (4) hõlmas mitut sätet, millega tagatakse, et piiratud liikumisvõimega inimesi abistatakse rongides ja jaamades, et nad saaksid kasutada samu rongisõiduhüvesid kui teised kodanikud. |
| --- | --- |

(7)

Komisjoni ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õigusi ja kohustusi käsitleva määruse kohta (4) hõlmas mitut sätet, millega tagatakse, et piiratud liikumisvõimega inimesi abistatakse rongides ja jaamades, et nad saaksid kasutada samu rongisõiduhüvesid kui teised kodanikud.

| (8) | Kõnealune ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta hõlmab ka sätteid, millega nõutakse, et raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad esitavad kogu asjakohase teabe piiratud liikumisvõimega inimeste rongidele ja jaamadele juurdepääsetavuse ja juurdepääsutingimuste kohta. |
| --- | --- |

(8)

Kõnealune ettepanek rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta hõlmab ka sätteid, millega nõutakse, et raudtee-ettevõtjad ja infrastruktuuri-ettevõtjad esitavad kogu asjakohase teabe piiratud liikumisvõimega inimeste rongidele ja jaamadele juurdepääsetavuse ja juurdepääsutingimuste kohta.

| (9) | Aluseks olevate direktiivide 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. KTK eesmärk on ühtlustada tava- ja kiirraudteesüsteemis reisivate piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks loodavaid võimalusi. Rongid, jaamad ja asjaomased infrastruktuuriosad, mis on kooskõlas KTK meetmetega, võimaldavad koostalitlust ja pakuvad piiratud liikumisvõimega inimestele samasugusel tasemel juurdepääsu kogu üleeuroopalises süsteemis. KTK ei takista liikmesriike kehtestamast lisameetmeid juurdepääsu parandamiseks, kui need ei kahjusta koostalitlusvõimet ega tekita raudtee-ettevõtjatele põhjendamatuid kulutusi. Vaegurite ja piiratud liikumisvõimega inimeste parem juurdepääs veeremile ja jaamadele võib suurendada reisijate hulka nende arvelt, kes on praegu sunnitud kasutama muid transpordiviise. |
| --- | --- |

(9)

Aluseks olevate direktiivide 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ peaeesmärk on koostalitlusvõime. KTK eesmärk on ühtlustada tava- ja kiirraudteesüsteemis reisivate piiratud liikumisvõimega inimeste jaoks loodavaid võimalusi. Rongid, jaamad ja asjaomased infrastruktuuriosad, mis on kooskõlas KTK meetmetega, võimaldavad koostalitlust ja pakuvad piiratud liikumisvõimega inimestele samasugusel tasemel juurdepääsu kogu üleeuroopalises süsteemis. KTK ei takista liikmesriike kehtestamast lisameetmeid juurdepääsu parandamiseks, kui need ei kahjusta koostalitlusvõimet ega tekita raudtee-ettevõtjatele põhjendamatuid kulutusi. Vaegurite ja piiratud liikumisvõimega inimeste parem juurdepääs veeremile ja jaamadele võib suurendada reisijate hulka nende arvelt, kes on praegu sunnitud kasutama muid transpordiviise.

| (10) | Direktiivid 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTK kehtivad uuenduste suhtes, kuid mitte hooldusega seotud asenduste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski võimaluse korral ning kui hooldustöö ulatus seda õigustab, kohaldama KTKd ka hooldusalaste asenduste suhtes. |
| --- | --- |

(10)

Direktiivid 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ ning KTK kehtivad uuenduste suhtes, kuid mitte hooldusega seotud asenduste suhtes. Liikmesriike julgustatakse siiski võimaluse korral ning kui hooldustöö ulatus seda õigustab, kohaldama KTKd ka hooldusalaste asenduste suhtes.

| (11) | Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, on tehnilised küsimused, mis on käsitlusest välja jäänud, määratletud KTK lisas L avatud punktidena. |
| --- | --- |

(11)

Praegusel kujul ei käsitle KTK täielikult kõiki olulisi nõudeid. Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, on tehnilised küsimused, mis on käsitlusest välja jäänud, määratletud KTK lisas L avatud punktidena.

| (12) | Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, peab iga liikmesriik teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjakohastest riigisisestest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse kõnealuste avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, mis on määratud vastavus- või kasutussobivuse hindamise ja allsüsteemide koostalitlusvõime kontrollimenetluse läbiviimiseks direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Viimati nimetatud eesmärgil peaksid liikmesriigid võimaluste piires kohaldama direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Võimaluse korral kasutavad liikmesriigid direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teatatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluse eest vastutavate asutuste ja menetluste kestuse kohta, ning peaks vajaduse korral komiteega nõu pidama mis tahes meetmete võtmise vajaduse üle. |
| --- | --- |

(12)

Direktiivi 2001/16/EÜ artikli 17 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 17 kohaselt, mõlemat muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, peab iga liikmesriik teavitama teisi liikmesriike ja komisjoni asjakohastest riigisisestest tehnilistest eeskirjadest, mida kasutatakse kõnealuste avatud punktidega seotud oluliste nõuete rakendamiseks, ning asutustest, mis on määratud vastavus- või kasutussobivuse hindamise ja allsüsteemide koostalitlusvõime kontrollimenetluse läbiviimiseks direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 tähenduses. Viimati nimetatud eesmärgil peaksid liikmesriigid võimaluste piires kohaldama direktiivides 2001/16/EÜ ja 96/48/EÜ sätestatud põhimõtteid ja kriteeriume. Võimaluse korral kasutavad liikmesriigid direktiivi 2001/16/EÜ artikli 20 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 20 kohaselt teatatud asutusi. Komisjon peaks analüüsima liikmesriikide edastatud teavet riiklike eeskirjade, menetluste, menetluse eest vastutavate asutuste ja menetluste kestuse kohta, ning peaks vajaduse korral komiteega nõu pidama mis tahes meetmete võtmise vajaduse üle.

| (13) | Kõnealune KTK ei tohiks eeldada kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime seisukohast vältimatu. |
| --- | --- |

(13)

Kõnealune KTK ei tohiks eeldada kindla tehnoloogia või kindlate tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi koostalitlusvõime seisukohast vältimatu.

| (14) | KTK põhineb asjakohase projekti koostamise ajal parimatel olemasolevatel erialateadmistel. Tehnoloogiaareng ning talitlusalased ja ohutus- ning sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikele 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 3. Kõnealusesse läbivaatamisse kaasatakse piiratud liikumisvõimega inimeste huve esindavad organisatsioonid. |
| --- | --- |

(14)

KTK põhineb asjakohase projekti koostamise ajal parimatel olemasolevatel erialateadmistel. Tehnoloogiaareng ning talitlusalased ja ohutus- ning sotsiaalsed nõuded võivad tingida kõnealuse KTK muutmise või täiendamise. Vajaduse korral tuleks algatada läbivaatamis- või ajakohastamismenetlus vastavalt direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõikele 3 või direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõikele 3. Kõnealusesse läbivaatamisse kaasatakse piiratud liikumisvõimega inimeste huve esindavad organisatsioonid.

| (15) | Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvessevõtmiseks tuleks lisatud KTK vaadata korrapäraste ajavahemike järel läbi. |
| --- | --- |

(15)

Uuenduste soodustamiseks ja kogemuste arvessevõtmiseks tuleks lisatud KTK vaadata korrapäraste ajavahemike järel läbi.

| (16) | Uuenduslike lahenduste väljapakkumise korral märgib tootja või tellija ära kõrvalekalde KTK asjaomasest osast. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lõplikult lahenduse vajalikud funktsionaalsed ja allsüsteemi liideste kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid. |
| --- | --- |

(16)

Uuenduslike lahenduste väljapakkumise korral märgib tootja või tellija ära kõrvalekalde KTK asjaomasest osast. Euroopa Raudteeagentuur vormistab lõplikult lahenduse vajalikud funktsionaalsed ja allsüsteemi liideste kirjeldused ning töötab välja hindamismeetodid.

| (17) | Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 kohaselt moodustatud komitee arvamusega, |
| --- | --- |

(17)

Käesoleva otsuse sätted on kooskõlas nõukogu direktiivi 96/48/EÜ artikli 21 kohaselt moodustatud komitee arvamusega,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA OTSUSE:

Artikkel 1

Käesolevaga võtab komisjon direktiivi 2001/16/EÜ artikli 6 lõike 1 ning direktiivi 96/48/EÜ artikli 6 lõike 1 kohaselt vastu piiratud liikumisvõimega inimestega seotud koostalitlusvõime tehnilise kirjelduse (KTK).

Kõnesolev KTK on sätestatud käesoleva otsuse lisas.

Käesolev KTK on täielikult kohaldatav direktiivi 2001/16/EÜ artiklis 2 ja I lisas määratletud üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi ning direktiivi 96/48/EÜ artiklis 2 ja I lisas määratletud üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi suhtes.

Artikkel 2

Liikmesriigid võivad siiski kohaldada komisjoni otsust 2002/735/EÜ nende projektide suhtes, mis kuuluvad direktiivi 96/48/EÜ artikli 7 punkti a kohaldamisalasse.

Hiljemalt kuue kuu jooksul käesoleva otsuse jõustumisest esitatakse komisjonile ammendav loend allsüsteemidest ja koostalitluse komponentidest, mille suhtes kõnealust otsust kohaldatakse.

Artikkel 3

1.   KTK lisa C avatud punktide hulgas loetletud küsimuste puhul tuleb direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõike 2 ja direktiivi 96/48/EÜ artikli 16 lõike 2 kohaseks koostalitlusvõime kindlakstegemiseks järgida tingimusi, mis on kehtestatud liikmesriigis kohaldatavate tehniliste eeskirjadega, millega lubatakse võtta kasutusele käesoleva otsusega hõlmatud allsüsteeme.

2.   Kuue kuu jooksul pärast käesoleva otsuse teatavakstegemist esitab iga liikmesriik teistele liikmesriikidele ja komisjonile:

| (a) | lõikes 1 osutatud kehtivate tehniliste eeskirjade loetelu; |
| --- | --- |

(a)

lõikes 1 osutatud kehtivate tehniliste eeskirjade loetelu;

| (b) | vastavushindamise ja kontrollimenetluse, mida kohaldatakse kõnealuste tehniliste eeskirjade rakendamisel; |
| --- | --- |

(b)

vastavushindamise ja kontrollimenetluse, mida kohaldatakse kõnealuste tehniliste eeskirjade rakendamisel;

| (c) | liikmesriigi poolt määratud asutused, kes viivad läbi kõnealused vastavushindamised ja kontrollimenetluse. |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigi poolt määratud asutused, kes viivad läbi kõnealused vastavushindamised ja kontrollimenetluse.

Artikkel 4

Käesolevat otsust kohaldatakse alates 1. juulist 2008.

Artikkel 5

Käesolev otsus on adresseeritud liikmesriikidele.

Brüssel, 21. detsember 2007.

Komisjoni nimel

komisjoni asepresident

Jacques BARROT

---

(1)  EÜT L 110, 20.4.2001, lk 1.

1

(2)  EÜT L 235, 17.9.1996, lk 6.

2

(3)  EÜT L 235, 17.9.1996. Direktiivi on viimatud muudetud komisjoni direktiiviga 2007/32/EÜ (OJL 141, 2.6.2007, p. 63.)

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta, KOM(2004)143 (lõplik), 3. märts 2004.

4

---

LISA

ÜLEEUROOPALINE TAVA- JA KIIRRAUDTEESÜSTEEM

KOOSTALITLUSE TEHNILINE KIRJELDUS

Kohaldamisala: Allsüsteemid Infrastruktuur ja veerem

Aspekt: piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs

| 1. | SISSEJUHATUS |
| --- | --- |

1.

| 1.1. | Tehniline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Geograafiline kohaldamisala |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Käesoleva KTK sisu |
| --- | --- |

1.3.

| 2. | ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA |
| --- | --- |

2.

| 2.1. | Allsüsteemi mõiste |
| --- | --- |

2.1.

| 2.1.1. | Infrastruktuur: |
| --- | --- |

2.1.1.

| 2.1.2. | Veerem: |
| --- | --- |

2.1.2.

| 2.1.3. | Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks |
| --- | --- |

2.1.3.

| 2.2. | Piiratud liikumisvõimega inimeste mõiste |
| --- | --- |

2.2.

| 3. | OLULISED NÕUDED |
| --- | --- |

3.

| 3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Olulised nõuded on seotud: |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Üldnõuded |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Tervis |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Infrastruktuuri allsüsteemile esitatavad nõuded |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.5. | Veeremi allsüsteemile esitatavad nõuded |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Töökindlus ja käideldavus |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.5.3.

| 3.6. | Muude allsüsteemide erinõuded, mis hõlmavad ka infrastruktuuri- ja veeremiallsüsteeme |
| --- | --- |

3.6.

| 3.6.1. | Energia allsüsteem |
| --- | --- |

3.6.1.

| 3.6.1.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.6.1.1.

| 3.6.1.2. | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

3.6.1.2.

| 3.6.1.3. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.1.3.

| 3.6.2. | Juhtimine ja signaalimine |
| --- | --- |

3.6.2.

| 3.6.2.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.6.2.1.

| 3.6.2.2. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.2.2.

| 3.6.3. | Hooldus |
| --- | --- |

3.6.3.

| 3.6.3.1. | Tervis ja ohutus |
| --- | --- |

3.6.3.1.

| 3.6.3.2. | Keskkonnakaitse |
| --- | --- |

3.6.3.2.

| 3.6.3.3. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.3.3.

| 3.6.4. | Käitamine ja liikluskorraldus |
| --- | --- |

3.6.4.

| 3.6.4.1. | Ohutus |
| --- | --- |

3.6.4.1.

| 3.6.4.2. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.4.2.

| 3.6.5. | Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks |
| --- | --- |

3.6.5.

| 3.6.5.1. | Tehniline ühilduvus |
| --- | --- |

3.6.5.1.

| 3.6.5.2. | Tervishoid |
| --- | --- |

3.6.5.2.

| 3.7. | KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud elemendid |
| --- | --- |

3.7.

| 4. | ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS |
| --- | --- |

4.

| 4.1. | Infrastruktuuri allsüsteem |
| --- | --- |

4.1.

| 4.1.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.1.2.1.

| 4.1.2.2. | Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele |
| --- | --- |

4.1.2.2.

| 4.1.2.3. | Takistusteta tee |
| --- | --- |

4.1.2.3.

| 4.1.2.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

| 4.1.2.3.2. | Tee tähistus |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

| 4.1.2.4. | Uksed ja sissepääsud |
| --- | --- |

4.1.2.4.

| 4.1.2.5. | Põrandapinnad |
| --- | --- |

4.1.2.5.

| 4.1.2.6. | Läbipaistvad takistused |
| --- | --- |

4.1.2.6.

| 4.1.2.7. | Tualettruumid ja mähkimislauad |
| --- | --- |

4.1.2.7.

| 4.1.2.7.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.1.2.7.1.

| 4.1.2.7.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

| 4.1.2.8. | Mööbel ja eraldiseisvad seadmed |
| --- | --- |

4.1.2.8.

| 4.1.2.9. | Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid |
| --- | --- |

4.1.2.9.

| 4.1.2.9.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.1.2.9.1.

| 4.1.2.9.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

| 4.1.2.10. | Valgustus |
| --- | --- |

4.1.2.10.

| 4.1.2.11. | Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave |
| --- | --- |

4.1.2.11.

| 4.1.2.11.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.1.2.11.1.

| 4.1.2.11.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.1.2.11.2.

| 4.1.2.12. | Heliteadaanded |
| --- | --- |

4.1.2.12.

| 4.1.2.13. | Avariiväljapääsud, häireseadmed |
| --- | --- |

4.1.2.13.

| 4.1.2.14. | Käigusildade ja -tunnelite geomeetria |
| --- | --- |

4.1.2.14.

| 4.1.2.15. | Trepid |
| --- | --- |

4.1.2.15.

| 4.1.2.16. | Käsipuud |
| --- | --- |

4.1.2.16.

| 4.1.2.17. | Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed |
| --- | --- |

4.1.2.17.

| 4.1.2.18. | Ooteplatvormi kõrgus ja asetus |
| --- | --- |

4.1.2.18.

| 4.1.2.18.1. | Ooteplatvormi kõrgus |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

| 4.1.2.18.2. | Ooteplatvormi asetus |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

| 4.1.2.18.3. | Rööbastee asetus platvormide vahel |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

| 4.1.2.19. | Ooteplatvormi laius ja äär |
| --- | --- |

4.1.2.19.

| 4.1.2.20. | Ooteplatvormi lõpp |
| --- | --- |

4.1.2.20.

| 4.1.2.21. | Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks |
| --- | --- |

4.1.2.21.

| 4.1.2.21.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.1.2.21.1.

| 4.1.2.21.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

| 4.1.2.22. | Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades |
| --- | --- |

4.1.2.22.

| 4.1.3. | Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Käituseeskirjad |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Kutsekvalifikatsioon |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Töötervishoid ja tööohutus |
| --- | --- |

4.1.7.

| 4.1.8. | Infrastruktuuriregister |
| --- | --- |

4.1.8.

| 4.2. | Veeremi allsüsteem |
| --- | --- |

4.2.

| 4.2.1. | Sissejuhatus |
| --- | --- |

4.2.1.

| 4.2.2. | Talitlus- ja tehnilised kirjeldused |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.1.

| 4.2.2.2. | Istmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.

| 4.2.2.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2. | Eelisõigusistmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.1.

| 4.2.2.2.2.2. | Ühes suunas asetsevad istmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

| 4.2.2.2.2.3. | Vastastikku asetsevad istmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.3.

| 4.2.2.3. | Ratastoolide kohad |
| --- | --- |

4.2.2.3.

| 4.2.2.4. | Uksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.

| 4.2.2.4.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

| 4.2.2.4.2. | Välisuksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

| 4.2.2.4.2.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.1.

| 4.2.2.4.2.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.2.

| 4.2.2.4.3. | Siseuksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

| 4.2.2.4.3.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.1.

| 4.2.2.4.3.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.2.

| 4.2.2.5. | Valgustus |
| --- | --- |

4.2.2.5.

| 4.2.2.6. | Tualettruumid |
| --- | --- |

4.2.2.6.

| 4.2.2.6.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

| 4.2.2.6.2. | Tavatualettruum (nõuded koostalitluse komponentidele) |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

| 4.2.2.6.3. | Universaaltualettruum |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

| 4.2.2.6.3.1. | Nõuded koostalitluse komponentidele (universaaltualettruum) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.1.

| 4.2.2.6.3.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele (mähkimislaud) |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2.

| 4.2.2.7. | Takistusteta vahekäigud |
| --- | --- |

4.2.2.7.

| 4.2.2.8. | Kliendiinfo |
| --- | --- |

4.2.2.8.

| 4.2.2.8.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

| 4.2.2.8.2. | Teave (märgistused, piktogrammid, kuulmisseadmed ja hädaabikutsungi seadeldised) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

| 4.2.2.8.2.1. | Allsüsteemi nõuded |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.1.

| 4.2.2.8.2.2. | Nõuded koostalitluse komponentidele |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.2.

| 4.2.2.8.3. | Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine) |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

| 4.2.2.8.4. | Teave (Nõuded koostalitluse komponentidele) |
| --- | --- |

4.2.2.8.4.

| 4.2.2.9. | Muutused kõrguses |
| --- | --- |

4.2.2.9.

| 4.2.2.10. | Käsipuud |
| --- | --- |

4.2.2.10.

| 4.2.2.11. | Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad |
| --- | --- |

4.2.2.11.

| 4.2.2.12. | Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus |
| --- | --- |

4.2.2.12.

| 4.2.2.12.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

| 4.2.2.12.2. | Peale-/mahaastumisastmed |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

| 4.2.2.12.3. | Abivahendid rongile minekuks |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

| 4.2.2.12.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.1.

| 4.2.2.12.3.2. | Abivahendite kättesaadavus ratastooli kasutajatele |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.2.

| 4.2.2.12.3.3. | A-kategooria üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.3.

| 4.2.2.12.3.4. | B-kategooria üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.4.

| 4.2.2.12.3.5. | Erinõuded liigutatavatele astmetele |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

| 4.2.2.12.3.6. | Erinõuded teisaldatavatele kaldteedele |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

| 4.2.2.12.3.7. | Erinõuded poolautomaatsetele kaldteedele |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

| 4.2.2.12.3.8. | Erinõuded ületussillale |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

| 4.2.2.12.3.9. | Erinõuded rongis asuvatele tõstukitele |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

| 4.2.3. | Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Käituseeskirjad |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Hoolduseeskirjad |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Erialane kvalifikatsioon |
| --- | --- |

4.2.6.

| 4.2.7. | Töötervishoid ja tööohutus |
| --- | --- |

4.2.7.

| 4.2.8. | Veeremiregister |
| --- | --- |

4.2.8.

| 4.3. | Käesolevas KTKs kasutatud mõisted |
| --- | --- |

4.3.

| 5. | KOOSTALITLUSE KOMPONENDID |
| --- | --- |

5.

| 5.1. | Mõiste |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Komponentide loetelu |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Infrastruktuur |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.2. | Veerem |
| --- | --- |

5.3.2.

| 5.4. | Komponentide esitus ja kirjeldused |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | Infrastruktuur |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.2. | Veerem |
| --- | --- |

5.4.2.

| 6. | VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE |
| --- | --- |

6.

| 6.1. | Koostalitluse komponendid |
| --- | --- |

6.1.

| 6.1.1. | Vastavushindamine (üldosa) |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Vastavushindamise menetlus (moodulid) |
| --- | --- |

6.1.2.

| 6.1.3. | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

6.1.3.

| 6.1.4. | Kasutussobivuse hindamine |
| --- | --- |

6.1.4.

| 6.2. | Allsüsteemid |
| --- | --- |

6.2.

| 6.2.1. | Vastavushindamine (üldosa) |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Vastavushindamise menetlus (moodulid) |
| --- | --- |

6.2.2.

| 6.2.3. | Uuenduslikud lahendused |
| --- | --- |

6.2.3.

| 6.2.4. | Hoolduse hindamine |
| --- | --- |

6.2.4.

| 6.2.5. | Käituseeskirjade hindamine |
| --- | --- |

6.2.5.

| 6.2.6. | Üksikute sõidukite hindamine |
| --- | --- |

6.2.6.

| 6.3. | EÜ deklaratsiooni mitteomavad koostalitluse komponendid |
| --- | --- |

6.3.

| 6.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

6.3.1.

| 6.3.2. | Üleminekuperiood |
| --- | --- |

6.3.2.

| 6.3.3. | Tõendamata koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide tõendamine üleminekuperioodil |
| --- | --- |

6.3.3.

| 6.3.3.1. | Tingimused |
| --- | --- |

6.3.3.1.

| 6.3.3.2. | Teavitamine |
| --- | --- |

6.3.3.2.

| 6.3.3.3. | Elutsükli rakendamine |
| --- | --- |

6.3.3.3.

| 6.3.4. | Järelevalvesüsteem |
| --- | --- |

6.3.4.

| 7. | PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA INIMESTEGA SEOTUD KTK RAKENDAMINE |
| --- | --- |

7.

| 7.1. | Käesoleva KTK kohaldamine uuele infrastruktuurile/veeremile |
| --- | --- |

7.1.

| 7.1.1. | Infrastruktuur |
| --- | --- |

7.1.1.

| 7.1.2. | Veerem |
| --- | --- |

7.1.2.

| 7.1.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.1.2.1.

| 7.1.2.2. | Uus uue projektiga veerem |
| --- | --- |

7.1.2.2.

| 7.1.2.2.1. | Mõisted |
| --- | --- |

7.1.2.2.1.

| 7.1.2.2.2. | Üldosa |
| --- | --- |

7.1.2.2.2.

| 7.1.2.2.3. | A etapp |
| --- | --- |

7.1.2.2.3.

| 7.1.2.2.4. | B etapp |
| --- | --- |

7.1.2.2.4.

| 7.1.2.3. | Olemasoleva projektiga veerem |
| --- | --- |

7.1.2.3.

| 7.1.2.4. | Üleminekuperiood |
| --- | --- |

7.1.2.4.

| 7.2. | KTK läbivaatamine |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva infrastruktuuri ja veeremi suhtes |
| --- | --- |

7.3.

| 7.3.1. | Infrastruktuur |
| --- | --- |

7.3.1.

| 7.3.1.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.3.1.1.

| 7.3.1.2. | Takistusteta teed – üldosa (4.1.2.4.1) |
| --- | --- |

7.3.1.2.

| 7.3.1.3. | Käigusildade, treppide ja tunnelite geomeetria (4.1.2.14 ja 4.1.2.15) |
| --- | --- |

7.3.1.3.

| 7.3.1.4. | Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed (4.1.2.17) |
| --- | --- |

7.3.1.4.

| 7.3.1.5. | Ooteplatvormi laius ja äär (4.1.2.19) |
| --- | --- |

7.3.1.5.

| 7.3.1.6. | Ooteplatvormi kõrgus ja asetus (4.1.2.18) |
| --- | --- |

7.3.1.6.

| 7.3.1.7. | Ajaloolised hooned |
| --- | --- |

7.3.1.7.

| 7.3.2. | Veerem |
| --- | --- |

7.3.2.

| 7.3.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.3.2.1.

| 7.3.2.2. | Istmed |
| --- | --- |

7.3.2.2.

| 7.3.2.3. | Ratastoolide kohad |
| --- | --- |

7.3.2.3.

| 7.3.2.4. | Välisuksed |
| --- | --- |

7.3.2.4.

| 7.3.2.5. | Siseuksed |
| --- | --- |

7.3.2.5.

| 7.3.2.6. | Valgustus |
| --- | --- |

7.3.2.6.

| 7.3.2.7. | Tualettruumid |
| --- | --- |

7.3.2.7.

| 7.3.2.8. | Takistusteta vahekäigud |
| --- | --- |

7.3.2.8.

| 7.3.2.9. | Teave |
| --- | --- |

7.3.2.9.

| 7.3.2.10. | Muutused kõrguses |
| --- | --- |

7.3.2.10.

| 7.3.2.11. | Käsipuud |
| --- | --- |

7.3.2.11.

| 7.3.2.12. | Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad |
| --- | --- |

7.3.2.12.

| 7.3.2.13. | Astmete asukoht, astmed ja abivahendid rongile minekuks |
| --- | --- |

7.3.2.13.

| 7.4. | Erijuhud |
| --- | --- |

7.4.

| 7.4.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.4.1.

| 7.4.1.1. | Ooteplatvormi kõrgus |
| --- | --- |

7.4.1.1.

| 7.4.1.2. | Ooteplatvormi asetus |
| --- | --- |

7.4.1.2.

| 7.4.1.3. | Peale- ja mahaastumisastmed |
| --- | --- |

7.4.1.3.

| 7.4.1.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

7.4.1.3.1.

| 7.4.1.3.2. | Erijuhtum seoses Suurbritannias toimiva veeremiga „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.2.

| 7.4.1.3.3. | Erandjuhtum seoses Soomes toimiva veeremiga „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.3.

| 7.4.1.3.4. | Erandjuhtum seoses Portugali tavaraudteevõrgus plaanitava toimiva veeremiga „P” |
| --- | --- |

7.4.1.3.4.

| 7.4.1.4. | Takistusteta vahekäigud |
| --- | --- |

7.4.1.4.

| 7.4.1.5. | Uste helisignaaltähistused vastavalt peatükile 4.2.2.4.1 „P” |
| --- | --- |

7.4.1.5.

| 7.4.1.6. | Eelisõigusistmed „P” |
| --- | --- |

7.4.1.6.

| 7.4.1.7. | Takistusteta teed „P” (punkt 4.1.2.3.1) |
| --- | --- |

7.4.1.7.

| 7.4.1.8. | Reisijate arv |
| --- | --- |

7.4.1.8.

| 7.5. | Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete või rahvusvaheliste kokkulepete alusel toimiv veerem |
| --- | --- |

7.5.

| 7.5.1. | Kehtivad lepingud |
| --- | --- |

7.5.1.

| 7.5.2. | Tulevased lepingud |
| --- | --- |

7.5.2.

| 7.6. | Infrastruktuuri ja veeremite kasutuselevõtmine |
| --- | --- |

7.6.

1..   SISSEJUHATUS

1.1.   Tehniline kohaldamisala

Käesolev KTK hõlmab direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, I lisas kirjeldatud tava- ja kiirraudteeinfrastruktuuri ning reisijateveoveeremi allsüsteeme ainult piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsu aspektist. Samuti käsitletakse direktiivis reisijateveo telemaatikarakenduste allsüsteemi teatud osi, nagu näiteks piletimüügi seadmeid.

Käesoleva KTK eesmärk on muuta raudteetransport piiratud liikumisvõimega inimestele paremini kättesaadavaks. See hõlmab juurdepääsetavust infrastruktuuri (sealhulgas jaamade) üldkasutatavatele aladele, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri juht või jaamaülem. Erilist tähelepanu tuleb pöörata:

| (i) | probleemidele, mis on põhjustatud ooteplatvormi ja rongi ühildumisest ning mistõttu on vajalik terviklik lähenemine infrastruktuuri veeremitele; |
| --- | --- |

(i)

probleemidele, mis on põhjustatud ooteplatvormi ja rongi ühildumisest ning mistõttu on vajalik terviklik lähenemine infrastruktuuri veeremitele;

| (ii) | evakueerimisvajadustele ohtlikes olukordades. |
| --- | --- |

(ii)

evakueerimisvajadustele ohtlikes olukordades.

Käesolevas KTKs ei täpsustata tegutsemisnõudeid evakueerimise korral, vaid tuuakse ära ainult tehnilised ja kutsesobivusnõuded. Tehniliste nõuete eesmärk on lihtsustada kõikide inimeste evakueerimist.

Käesoleva KTK punktides 4.1.4 ja 4.2.4 esitatakse mõned evakueerimisega mitteseotud tegutsemisnõuded.

Käesolevas KTKs käsitletakse:

| — | tavaraudtee infrastruktuuri allsüsteemi, mis on esitatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus; |
| --- | --- |

—

tavaraudtee infrastruktuuri allsüsteemi, mis on esitatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus;

| — | tavaraudtee veeremi allsüsteemi, mis on esitatud direktiiviga 2004/50/EÜ muudetud direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkti 1 loetelus, ainult juhul, kui tegemist on reisijateveoga. Kultuuripärandisse kuuluvad veeremid on siiski ajakohastamise ja uuendamise nõudest välja jäetud; |
| --- | --- |

—

tavaraudtee veeremi allsüsteemi, mis on esitatud direktiiviga 2004/50/EÜ muudetud direktiivi 2001/16/EÜ II lisa punkti 1 loetelus, ainult juhul, kui tegemist on reisijateveoga. Kultuuripärandisse kuuluvad veeremid on siiski ajakohastamise ja uuendamise nõudest välja jäetud;

| — | kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus; |
| --- | --- |

—

kiirraudtee infrastruktuuri allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus;

| — | kiirraudtee veeremi allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus. |
| --- | --- |

—

kiirraudtee veeremi allsüsteem, mis on esitatud direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa punkti 1 loetelus.

| — | teatud määral ka tava- ja kiirraudteevõrgustiku allsüsteem „Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks”, nagu on määratletud direktiivi 96/48EÜ II lisas, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ja direktiivi 2001/16/EÜ II lisas. |
| --- | --- |

—

teatud määral ka tava- ja kiirraudteevõrgustiku allsüsteem „Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks”, nagu on määratletud direktiivi 96/48EÜ II lisas, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ja direktiivi 2001/16/EÜ II lisas.

Üksikasjalikum teave allsüsteemide kohta on esitatud 2. peatükis.

1.2.   Geograafiline kohaldamisala

Käesoleva KTK geograafiline kohaldamisala on üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mida on kirjeldatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, I lisas, ning üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, mida on kirjeldatud direktiiviga 2004/50/EÜ muudetud direktiivi 96/48/EÜ I lisas.

Eriti tuuakse esile tava-ja kiirraudteesüsteemi liine, millele on osutatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta, või neid liine, mis hõlmatud käesoleva otsuse võimalikes ajakohastustes, mis on tingitud kõnealuse otsuse artikliga 21 ette nähtud läbivaatamisest, eelkõige Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta otsusest 884/2004/EÜ.

1.3.   Käesoleva KTK sisu

Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõikega 3, ning direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 5 lõikega 3, käesolevas KTKs:

| (a) | määratletakse selle kavandatud kohaldamisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa; direktiivi II lisas viidatud allsüsteem või allsüsteemi osa või asjaomane aspekt) – (2. punkt); |
| --- | --- |

(a)

määratletakse selle kavandatud kohaldamisala (direktiivi I lisas osutatud süsteemi või veeremi osa; direktiivi II lisas viidatud allsüsteem või allsüsteemi osa või asjaomane aspekt) – (2. punkt);

| (b) | sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta (3. punkt); |
| --- | --- |

(b)

sätestatakse olulised nõuded iga asjaomase allsüsteemi ja selle liideste kohta (3. punkt);

| (c) | kehtestatakse talituslik ja tehniline kirjeldus, mida allsüsteem ja selle liidesed peavad järgima (4. punkt). |
| --- | --- |

(c)

kehtestatakse talituslik ja tehniline kirjeldus, mida allsüsteem ja selle liidesed peavad järgima (4. punkt).

| (d) | määravatakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires (5. punkt); |
| --- | --- |

(d)

määravatakse kindlaks koostalitluse komponendid ja liidesed, mida peavad reguleerima Euroopa tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa standardid, et saavutada koostalitlusvõime üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi piires (5. punkt);

| (e) | sätestatakse vastavus- või kasutussobivuse hindamise kord iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlust, mida tuleb kasutada, et hinnata koostalitluse komponentide kasutussobivust või vastavust ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamist (6. punkt); |
| --- | --- |

(e)

sätestatakse vastavus- või kasutussobivuse hindamise kord iga vaadeldava juhtumi kohta. Eelkõige hõlmab see nõukogu otsuses 93/465/EMÜ määratletud mooduleid või vajaduse korral erimenetlust, mida tuleb kasutada, et hinnata koostalitluse komponentide kasutussobivust või vastavust ja allsüsteemide EÜ vastavustõendamist (6. punkt);

| (f) | sätestatakse KTK rakendamise strateegia. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõplikku olukorda, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks (7. punkt); |
| --- | --- |

(f)

sätestatakse KTK rakendamise strateegia. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõplikku olukorda, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks (7. punkt);

| (g) | osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad eespool nimetatud allsüsteemi töötamiseks ja hooldamiseks, samuti KTK rakendamiseks (4. punkt). |
| --- | --- |

(g)

osutatakse asjaomase personali kvalifikatsiooninõuetele ning töökoha sanitaar- ja ohutustingimustele, mis on nõutavad eespool nimetatud allsüsteemi töötamiseks ja hooldamiseks, samuti KTK rakendamiseks (4. punkt).

Vastavalt artikli 5 lõikele 5 võidakse kõigi KTKde suhtes kehtestada eraldi sätted, mis on esitatud 7. punktis.

Käesoleva KTK 4. punktis on esitatud ka tegutsemis- ja hooldusreeglid seoses punktides 1.1 ja 1.2 märgitud kohaldamisalaga.

2..   ALLSÜSTEEMI MÕISTE JA KOHALDAMISALA

2.1.   Allsüsteemi mõiste

2.1.1.   Infrastruktuur:

Rööbastee, pöörangud, rajatised (käigusillad, tunnelid jne), jaamade infrastruktuurid (platvormid, juurdepääsutsoonid, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi, jne), ohutus- ja kaitsevahendid.

See hõlmab juurdepääsetavust infrastruktuuri (sealhulgas jaamade) üldkasutatavatele aladele, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri-ettevõtjad või jaamaülem.

Käesolevat KTKd kohaldatakse ainult jaamade ning nende juurdepääsutsoonide üldkasutatavatel aladel, mida kontrollivad raudtee-ettevõtjad, infrastruktuuri-ettevõtjad või jaamaülem.

2.1.2.   Veerem:

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, veojõu- ja energiamuundurid, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega), passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervisele vajalikud vahendid.

2.1.3.   Telemaatilised seadmed reisijateveo jaoks

Reisijateveo teenuste seadmed, sealhulgas süsteemid, mis edastavad reisijatele teavet enne reisi ja reisi jooksul, broneerimis- ja maksesüsteemid, pagasi korraldamine ja rongide ning teiste transpordiliikide vaheliste ühenduste haldamine

2.2.   Piiratud liikumisvõimega inimeste mõiste

Piiratud liikumisvõimega inimesed – inimesed, kellel on raskusi rongide või seonduva infrastruktuuri kasutamisega. Mõiste hõlmab järgmisi kategooriaid:

| — | Ratastoolikasutaja – inimene, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab liikumiseks ratastooli. |
| --- | --- |

—

Ratastoolikasutaja – inimene, kes kehavigastuse või puude tõttu kasutab liikumiseks ratastooli.

| — | Teised inimesed, kelle liikumine on raskendatud, sealhulgas:






  — | kehalise puudega inimesed; |
| --- | --- | --- |

—

Teised inimesed, kelle liikumine on raskendatud, sealhulgas:

—

kehalise puudega inimesed;

| — | liikumispuudega inimesed; |
| --- | --- |

—

liikumispuudega inimesed;

| — | lastega inimesed; |
| --- | --- |

—

lastega inimesed;

| — | raske või suure pagasiga inimesed; |
| --- | --- |

—

raske või suure pagasiga inimesed;

| — | vanurid; |
| --- | --- |

—

vanurid;

| — | rasedad. |
| --- | --- |

—

rasedad.

| — | Nägemispuudega inimesed |
| --- | --- |

—

Nägemispuudega inimesed

| — | Pimedad |
| --- | --- |

—

Pimedad

| — | Kuulmispuudega inimesed |
| --- | --- |

—

Kuulmispuudega inimesed

| — | Kurdid |
| --- | --- |

—

Kurdid

| — | Suhtlemisprobleemidega inimesed (s.t inimesed, kellel on raskusi suhtlemisega või teksti või kõne mõistmisega, sealhulgas kohalikku keelt mitteoskavad välismaalased, suhtlemisraskustega inimesed, meelepuudega, psühholoogilise puudega ja intellektuaalse puudega inimesed). |
| --- | --- |

—

Suhtlemisprobleemidega inimesed (s.t inimesed, kellel on raskusi suhtlemisega või teksti või kõne mõistmisega, sealhulgas kohalikku keelt mitteoskavad välismaalased, suhtlemisraskustega inimesed, meelepuudega, psühholoogilise puudega ja intellektuaalse puudega inimesed).

| — | Väikest kasvu inimesed (sealhulgas lapsed). |
| --- | --- |

—

Väikest kasvu inimesed (sealhulgas lapsed).

Puue võib olla pikaajaline või ajutine, nähtav või varjatud.

Piiratud liikumisvõimega inimeste hulka ei arvata siiski alkoholi- ja narkosõltlasi, kui nimetatud sõltuvus ei ole tekkinud ravi tagajärjel.

Liiga suurte asjade transport (näiteks jalgrattad ja kogukas pagas) ei kuulu käesoleva KTK kohaldamisalasse. Seda reguleerivad infrastruktuuri-ettevõtjate, jaamaülemate või raudtee-ettevõtjate reeglid, ohutusnõuded ja ärilised otsused pagasi lubatud suuruse ja kaalu ning ohutusnõuete kohta.

3..   OLULISED NÕUDED

3.1.   Üldosa

Käesoleva KTK kohaldamisalas tagatakse 3. punktis loetletud asjaomaste oluliste nõuete täitmine järgmiste nõuete järgimise abil:

| — | allsüsteemi kirjeldus 4. punktis; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kirjeldus 4. punktis;

| — | koostalitluse komponendid 5. punktis; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendid 5. punktis;

nagu on näidanud positiivsed tulemused järgmiste hindamiste puhul:

| — | koostalitluse komponentide vastavus ja/või kasutussobivus; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide vastavus ja/või kasutussobivus;

| — | allsüsteemide vastavustõendamine; |
| --- | --- |

—

allsüsteemide vastavustõendamine;

vastavalt 6. punktis kirjeldatule.

Osa olulistest nõuetest reguleeritakse riiklike eeskirjadega järgmistel põhjustel:

| — | lisas L esitatud punktide ebapiisav täpsustamine; |
| --- | --- |

—

lisas L esitatud punktide ebapiisav täpsustamine;

| — | direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 kohane erand; |
| --- | --- |

—

direktiivi 2001/16/EÜ artikli 7 kohane erand;

| — | käesoleva KTK punktis 7.3 kirjeldatud erijuhud. |
| --- | --- |

—

käesoleva KTK punktis 7.3 kirjeldatud erijuhud.

Antud vastavushindamise läbiviimise korra määrab liikmesriik, kes on teatanud riiklikest õigusaktidest või palub antud juhtumi erandina käsitlemist.

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 4 lõikes 1 on sätestatud, et üleeuroopaline kiirraudteesüsteem, selle allsüsteemid ja nende koostalitluse komponendid vastavad direktiivi III lisas lühidalt esitatud olulistele nõuetele.

Veeremi infrastruktuuri ja allsüsteemi ja nende komponentide vastavust olulistele nõuetele kontrollitakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, sätete ja käesoleva KTK kohaselt.

3.2.   Olulised nõuded on seotud:

| — | ohutusega, |
| --- | --- |

—

ohutusega,

| — | töökindluse ja käideldavusega, |
| --- | --- |

—

töökindluse ja käideldavusega,

| — | tervisega, |
| --- | --- |

—

tervisega,

| — | keskkonnakaitsega, |
| --- | --- |

—

keskkonnakaitsega,

| — | tehnilise ühilduvusega. |
| --- | --- |

—

tehnilise ühilduvusega.

Need nõuded hõlmavad üldisi nõudeid ja nõudeid iga allsüsteemi kohta eraldi. Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, II lisa kohaselt on infrastruktuur ja veerem allsüsteemid, mis liigitatakse „struktuurilisteks valdkondadeks”. Asjaomased allsüsteemi kirjeldused on järgmised, mõlemal juhul võtavad need spetsiaalselt arvesse piiratud liikumisvõimega inimeste vajadusi:

Infrastruktuur:

Rööbastee, pöörangud, rajatised (käigusillad, tunnelid jne), jaamade infrastruktuurid (platvormid, juurdepääsutsoonid, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega jne), ohutus- ja kaitsevahendid.

Veerem:

Veerem:

Struktuur, rongi kõikide seadmete juhtimissüsteem, veojõu- ja energiamuundurid, pidurdussüsteem, haakeseadmed, veermikud (pöördvankrid, teljed jne) ja vedrustus, uksed, inimene/masin liidesed (vedurijuht, rongi personal ja reisijad, arvestades ka piiratud liikumisvõimega inimeste vajadustega), passiivsed või aktiivsed ohutusseadmed ja reisijate ning rongi personali tervise seisukohast vajalikud vahendid.

Allpool loetletud olulised nõuded on esitatud direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa kohaselt, mis on kõige viimasena avaldatud.

3.3.   Üldnõuded

3.3.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.1.1:

Ohutuse seisukohast oluliste komponentide ja eriti rongi liikumisse kaasatud komponentide projekteerimine, ehitamine või kokkupanek, hooldus ja järelevalve peavad tagama ohutuse tasemel, mis vastab võrgustiku kohta kehtestatud eesmärkidele, sealhulgas halvenenud olukordade kohta kehtestatud eesmärkidele.

Kõnealune oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud)

| — | 4.2.2.4 (Veerem – Uksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Veerem – Uksed)

| — | 4.2.2.4.2 (Veerem – Välimised uksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Veerem – Välimised uksed)

| — | 4.2.2.4.3 (Veerem – Seesmised uksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Veerem – Seesmised uksed)

| — | 4.2.2.9 (Veerem – Muutused kõrguses) |
| --- | --- |

—

4.2.2.9 (Veerem – Muutused kõrguses)

| — | 4.2.2.10 (Veerem – Käsipuud) |
| --- | --- |

—

4.2.2.10 (Veerem – Käsipuud)

| — | 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

| — | 4.2.2.12.1 (Veerem – Üldnõuded) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.1 (Veerem – Üldnõuded)

| — | 4.2.2.12.2 (Veerem – Peale-/mahaastumisastmed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.2 (Veerem – Peale-/mahaastumisastmed)

| — | 4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks)

| — | 4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks)

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.1.5:

„Kasutajate poolt käsitsetavad seadised peavad olema projekteeritud viisil, mis ei kahjusta seadiste ohutut kasutamist või kasutajate tervist ja turvalisust, kui seadiseid kasutatakse viisil, mis ei vasta ülespandud juhistele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.4 (Veerem – Uksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Veerem – Uksed)

| — | 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

| — | 4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed)

3.3.2.   Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.2:

„Rongi liikumisega seotud püsi- või liikuvate komponentide järelevalve ja hooldus peavad olema korraldatud, teostatud ja kvantifitseeritud viisil, mis hoiab neid töös ettenähtud tingimustel.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.4 (Veerem – Uksed, välimised & seesmised) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4 (Veerem – Uksed, välimised & seesmised)

| — | 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

| — | 4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.3 (Veerem – Siseuksed)

3.3.3.   Tervis

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.3.1:

„Materjale, mis võivad kasutusviisi tõttu tõenäoliselt kahjustada nende inimeste tervist, kellel on materjalidele juurdepääs, ei tohi kasutada rongides ja raudtee infrastruktuurides.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.2 (Veerem – Istmed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2 (Veerem – Istmed)

| — | 4.2.2.2.1 (Veerem – Üldosa) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.1 (Veerem – Üldosa)

| — | 4.2.2.2.2 (Veerem – Eelisõigusistmed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.2.2 (Veerem – Eelisõigusistmed)

| — | 4.2.2.7 (Veerem – Takistusteta vahekäigud) |
| --- | --- |

—

4.2.2.7 (Veerem – Takistusteta vahekäigud)

3.3.4.   Keskkonnakaitse

Ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.3.5.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 1.5:

„Infrastruktuuri ja maarajatiste tehnilised omadused peavad ühilduma üksteisega ja üleeuroopalisel tavaraudteevõrgustikul kasutatavate rongide tehniliste omadustega.”

„Kui kõnealustest omadustest kinnipidamine osutub võrgustiku teatavates lõikudes keerukaks, siis võib rakendada ajutisi lahendusi, mis tagavad vastavuse tulevikus.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja kaugus) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja kaugus)

| — | 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

3.4.   Infrastruktuuri allsüsteemile esitatavad nõuded

3.4.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.1.1:

„Tuleb võtta meetmeid, et piirata inimesi ähvardavaid ohtusid, eriti kui rongid sõidavad raudteejaamadest läbi.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.19 (Infrastruktuur – Platvormi laius ja äär) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19 (Infrastruktuur – Platvormi laius ja äär)

Infrastruktuurid, millele on avalik juurdepääs, peavad olema projekteeritud ja ehitatud viisil, mis ei oleks ohtlik inimeste tervisele (stabiilsus, tuli, juurdepääs, evakueerimine, ooteplatvormid jne.

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.3 (Infrastruktuur – Takistusteta tee) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3 (Infrastruktuur – Takistusteta tee)

| — | 4.1.2.3.1 (Infrastruktuur – Üldosa) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.1 (Infrastruktuur – Üldosa)

| — | 4.1.2.3.2 (Infrastruktuur – Tee tähistus) |
| --- | --- |

—

4.1.2.3.2 (Infrastruktuur – Tee tähistus)

| — | 4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud) |
| --- | --- |

—

4.1.2.4 (Infrastruktuur – Uksed ja sissekäigud)

| — | 4.1.2.5 (Infrastruktuur – Põrandapinnad) |
| --- | --- |

—

4.1.2.5 (Infrastruktuur – Põrandapinnad)

| — | 4.1.2.6 (Infrastruktuur – Läbipaistvad takistused) |
| --- | --- |

—

4.1.2.6 (Infrastruktuur – Läbipaistvad takistused)

| — | 4.1.2.8 (Infrastruktuur – Mööbel ja lahtised seadmed) |
| --- | --- |

—

4.1.2.8 (Infrastruktuur – Mööbel ja lahtised seadmed)

| — | 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

| — | 4.1.2.10 (Infrastruktuur – Valgustus) |
| --- | --- |

—

4.1.2.10 (Infrastruktuur – Valgustus)

| — | 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

| — | 4.1.2.13 (Infrastruktuur – Avariiväljapääsud) |
| --- | --- |

—

4.1.2.13 (Infrastruktuur – Avariiväljapääsud)

| — | 4.1.2.14 (Infrastruktuur – Käigusildade ja -tunnelite geomeetria) |
| --- | --- |

—

4.1.2.14 (Infrastruktuur – Käigusildade ja -tunnelite geomeetria)

| — | 4.1.2.15 (Infrastruktuur – Trepid) |
| --- | --- |

—

4.1.2.15 (Infrastruktuur – Trepid)

| — | 4.1.2.16 (Infrastruktuur – Käsipuud) |
| --- | --- |

—

4.1.2.16 (Infrastruktuur – Käsipuud)

| — | 4.1.2.17 (Infrastruktuur – Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed |
| --- | --- |

—

4.1.2.17 (Infrastruktuur – Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

| — | 4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja asetus) |
| --- | --- |

—

4.1.2.18 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi kõrgus ja asetus)

| — | 4.1.2.19 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi laius ja äär) |
| --- | --- |

—

4.1.2.19 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi laius ja äär)

| — | 4.1.2.20 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi äär) |
| --- | --- |

—

4.1.2.20 (Infrastruktuur – Ooteplatvormi äär)

| — | 4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks) |
| --- | --- |

—

4.1.2.21 (Infrastruktuur – Abivahendid rongile minekuks)

| — | 4.1.2.22 (Infrastruktuur – Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades) |
| --- | --- |

—

4.1.2.22 (Infrastruktuur – Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades)

3.5.   Veeremi allsüsteemile esitatavad nõuded

3.5.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.1:

„Veeremite ja nende ühenduskohtade ehitus peab olema projekteeritud viisil, mis kaitseb reisijate- ja vedurijuhi ruume kokkupõrke või rööbastelt mahajooksmise korral.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad)

„Tuleb võtta meetmeid, mis hoiaksid ära juurdepääsu pinge all olevatele komponentidele, et mitte ohustada inimeste turvalisust.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Ohu korral peavad seadised võimaldama reisijatel teatada vedurijuhile ja kaasasolevale personalile, et reisijaga ühendust võetaks.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad) |
| --- | --- |

—

4.2.2.3 (Veerem – Ratastoolide kohad)

| — | 4.2.2.6.3 (Veerem – Universaaltualettruum) |
| --- | --- |

—

4.2.2.6.3 (Veerem – Universaaltualettruum)

| — | 4.2.2.11 (Veerem – Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad) |
| --- | --- |

—

4.2.2.11 (Veerem – Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad)

„Ukse avamis- ja sulgemissüsteem peab tagama reisijate ohutuse.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.4.2 (Uksed – Välisuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Uksed – Välisuksed)

„Avariiväljapääsud peavad olema tähistatud.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.4.2 (Veerem – Välisuksed)

| — | 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

„Piisava intensiivsuse ja kestusega avariivalgustussüsteem rongides on kohustuslik.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.5 (Veerem – Valgustus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.5 (Veerem – Valgustus)

„Rongid peavad olema varustatud valjuhäälditega, mille kaudu rongi personal ja juhtimiskeskus saab inimestega suhelda.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

| — | 4.2.2.8.2 (Veerem – Teave (märgistused ja piktogrammid)) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8.2 (Veerem – Teave (märgistused ja piktogrammid))

3.5.2.   Töökindlus ja käideldavus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.2:

„Olulise tähtsusega seadmete, liikumis-, veo- ja pidurdusseadmete ning samuti juhtimissüsteemi ehitus peab halvenenud olukorras võimaldama rongil töötamist jätkata kasutusse jäänud seadmete varal ilma ohtlike tagajärgedeta.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongi sisenemiseks ja sealt väljumiseks) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3 (Veerem – Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongi sisenemiseks ja sealt väljumiseks)

| — | 4.2.2.12.3.5 (Veerem – Liigutatavad astmed) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12.3.5 (Veerem – Liigutatavad astmed)

3.5.3.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.4.3:

„Elektriseadmestik peab ühilduma juhtimis- ja signaalimisseadmete töötamisega.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Elektrilise veojõu korral peavad vooluvõtuseadmete omadused võimaldama rongidel liikuda üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku toitesüsteemis.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Veeremi omadused peavad võimaldama sellel liikuda mis tahes liinil, millel veerem peaks töötama.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus) |
| --- | --- |

—

4.2.2.12 (Veerem – Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus)

3.6.   Muude allsüsteemide erinõuded, mis hõlmavad ka infrastruktuuri- ja veeremiallsüsteeme

3.6.1.   Energia allsüsteem

3.6.1.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.1:

„Toitesüsteemide töötamine ei tohi kahjustada rongide või inimeste (sõitjad, personal, raudteeäärsed elanikud ja kolmandad isikud) ohutust.”

Ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.1.2.   Keskkonnakaitse

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.2:

„Elektriliste või termiliste toitesüsteemide töötamine ei tohi keskkonda häirida üle kindlaks määratud piiride.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.1.3.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.2.3:

„Kasutatavad elektrilised või termilised toitesüsteemid peavad:

„Kasutatavad elektrilised või termilised toitesüsteemid peavad:

| — | võimaldama rongidel saavutada ettenähtud tööparameetreid, |
| --- | --- |

—

võimaldama rongidel saavutada ettenähtud tööparameetreid,

võimaldama rongidel saavutada ettenähtud tööparameetreid,

| — | elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.” |
| --- | --- |

—

elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.”

elektrilise toitesüsteemi puhul ühilduma rongidele paigaldatud vooluvõtuseadmetega.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.2.   Juhtimine ja signaalimine

3.6.2.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.3.1:

„Üleeuroopalisel kiirraudteevõrgustikul kasutatavad juhtimis- ja signaalimisseadmed ning menetlused peavad võimaldama rongidel liikuda ohutuse tasemel, mis vastab võrgustikule seatud eesmärkidele. Juhtimis- ja signaalimissüsteemid peavad kindlustama selliste rongide ohutu liikumise, millel on lubatud liikuda halvenenud tingimustel.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.2.2.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.3.2:

„Kõiki uusi infrastruktuure ja veeremeid, mis on toodetud või arendatud pärast ühilduvate juhtimise ja signaalimise allsüsteemide vastuvõtmist, tuleb kohandada võrgustikes kasutamiseks.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

„Vedurijuhiruumidesse paigaldatud juhtimis- ja signaalimisseadmed peavad võimaldama normaalset töötamist kindlaksmääratud tingimustel kogu üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku piires.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3.   Hooldus

3.6.3.1.   Tervis ja ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.5.1:

„Keskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused peavad tagama allsüsteemi ohutu töötamise ning ei tohi kahjustada inimeste tervist ega ohutust.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3.2.   Keskkonnakaitse

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.5.2:

„Hoolduskeskustes kasutatavad tehnilised seadmed ja menetlused ei tohi ületada ümbritseva keskkonna suhtes lubatud saaste taset.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.3.3.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa nõue 2.5.3:

„Tavaraudteerongide hooldusseadmed peavad võimaldama ohutuse, tervishoiu ja mugavusega seotud toimingute teostamist kõikidel veeremitel, mille jaoks need on projekteeritud.”

See oluline nõue ei ole käesoleva KTK puhul asjakohane.

3.6.4.   Käitamine ja liikluskorraldus

3.6.4.1.   Ohutus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.6.1:

„Võrgustiku kasutuseeskirjade, vedurijuhtide, rongi ja juhtimiskeskuste personali kvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama ohutu töötamise, pidades silmas rahvusvaheliste ja siseriiklike teenuste erinevaid nõudeid.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

| — | 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

| — | 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

| — | 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

„Hooldustegevuse intervallide, hooldus- ja juhtimiskeskuse personali koolituse ja kvalifikatsiooni ning asjaomaste raudtee-ettevõtjate poolt juhtimis- ja hoolduskeskustes sisseseatud kvaliteedi tagamise süsteemi reguleeritus peavad tagama kõrgetasemelise ohutuse.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

| — | 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

| — | 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

| — | 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

3.6.4.2.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.6.3:

„Võrgustiku käituseeskirjade, vedurijuhtide, rongi personali ja liikluskorraldajate kvalifikatsiooni kokkulangevus peab tagama üleeuroopalise tavaraudteevõrgustiku tõhusa käitustegevuse, pidades silmas riigipiire ületavate ja siseriiklikele teenuste erinevaid nõudeid.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.1.4 (Infrastruktuur – Käituseeskirjad)

| — | 4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.1.6 (Infrastruktuur – Kutsekvalifikatsioon)

| — | 4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad) |
| --- | --- |

—

4.2.4 (Veerem – Käituseeskirjad)

| — | 4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon) |
| --- | --- |

—

4.2.6 (Veerem – Kutsekvalifikatsioon)

3.6.5.   Telemaatilised seadmed kauba- ja reisijateveo jaoks

3.6.5.1.   Tehniline ühilduvus

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.7.1:

„Olulised nõuded telemaatilistele seadmetele peavad tagama teeninduse minimaalse taseme reisijate ja kaubaveoettevõtjate jaoks, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

„Olulised nõuded telemaatilistele seadmetele peavad tagama teeninduse minimaalse taseme reisijate ja kaubaveoettevõtjate jaoks, eriti tehnilise ühilduvuse osas.

Tuleb võtta meetmeid, et tagada:

Tuleb võtta meetmeid, et tagada:

| — | andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed; |
| --- | --- |

—

andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed;

andmebaaside, tarkvara ja andmesideprotokollide arendamine viisil, mis võimaldab maksimaalset andmevahetust erinevate taotlejate ja ettevõtjate vahel, välja arvatud konfidentsiaalsed äriandmed;

| — | - kasutajate lihtne juurdepääs teabele.” |
| --- | --- |

—

- kasutajate lihtne juurdepääs teabele.”

- kasutajate lihtne juurdepääs teabele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

| — | 4.1.2.11 (Infrastruktuur – Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave) |
| --- | --- |

—

4.1.2.11 (Infrastruktuur – Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave)

| — | 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

| — | 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

3.6.5.2.   Tervishoid

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, III lisa oluline nõue 2.7.3:

„Süsteemide ja kasutajate vahelised liidesed peavad vastama ergonoomia ja tervisekaitse miinimumeeskirjadele.”

See oluline nõue vastab talituslikele ja tehnilistele kirjeldustele punktides:

| — | 4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid) |
| --- | --- |

—

4.1.2.9 (Infrastruktuur – Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid)

| — | 4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded) |
| --- | --- |

—

4.1.2.12 (Infrastruktuur – Heliteadaanded)

| — | 4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo) |
| --- | --- |

—

4.2.2.8 (Veerem – Kliendiinfo)

3.7.   KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud elemendid

| Infrastruktuur | Viide direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, punktile |
| --- | --- |
| II lisa | Oluline nõue III lisas |
| KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element | Viide | | Ohutus | Töökindlus ja käideldavus | Tervishoid | Keskkonnakaitse | Tehniline ühilduvus |
| Üldosa | 4.1.2.1 | 2.1 | | | | | |
| Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele. | 4.1.2.2 | 2.1 | | | | | |
| Takistusteta tee | 4.1.2.3 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Üldosa | 4.1.2.3.1 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Tee tähistus | 4.1.2.3.2 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Uksed ja sissepääsud | 4.1.2.4 | 2.1 | 1.1.1
  2.1.1 | | | | |
| Põrandapinnad | 4.1.2.5 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Läbipaistvad takistused | 4.1.2.6 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Tualettruumid ja mähkimislauad | 4.1.2.7 | 2.1 | 1.1.5
  2.1.1 | | | | |
| Mööbel ja lahtised seadmed | 4.1.2.8 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid | 4.1.2.9 | 2.1 | 2.1.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Valgustus | 4.1.2.10 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave | 4.1.2.11 | 2.1 | | | | | 2.7.1 |
| Heliteadaanded | 4.1.2.12 | 2.1 | 2.1.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Avariiväljapääsud, häireseadmed | 4.1.2.13 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Käigusildade ja -tunnelite geomeetria | 4.1.2.14 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Trepid | 4.1.2.15 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Käsipuud | 4.1.2.16 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed | 4.1.2.17 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Ooteplatvormi kõrgus ja asetus | 4.1.2.18 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Ooteplatvormi kõrgus, | 4.1.2.18.1 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| asetus, | 4.1.2.18.2 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Rööbastee asetus ooteplatvormide vahel | 4.1.2.18.3 | 2.1 | 2.1.1 | | | | 1.5 |
| Ooteplatvormi laius ja äär | 4.1.2.19 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Ooteplatvormi lõpp | 4.1.2.20 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |
| Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks | 4.1.2.21 | 2.1 | 1.1.1 | | | | |
| Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades | 4.1.2.22 | 2.1 | 2.1.1 | | | | |

Infrastruktuur

Viide direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, punktile

II lisa

Oluline nõue III lisas

KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element

Viide

Ohutus

Töökindlus ja käideldavus

Tervishoid

Keskkonnakaitse

Tehniline ühilduvus

Üldosa

4.1.2.1

2.1

Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele.

4.1.2.2

2.1

Takistusteta tee

4.1.2.3

2.1

2.1.1

Üldosa

4.1.2.3.1

2.1

2.1.1

Tee tähistus

4.1.2.3.2

2.1

2.1.1

Uksed ja sissepääsud

4.1.2.4

2.1

1.1.1

2.1.1

Põrandapinnad

4.1.2.5

2.1

2.1.1

Läbipaistvad takistused

4.1.2.6

2.1

2.1.1

Tualettruumid ja mähkimislauad

4.1.2.7

2.1

1.1.5

2.1.1

Mööbel ja lahtised seadmed

4.1.2.8

2.1

2.1.1

Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid

4.1.2.9

2.1

2.1.1

2.7.3

2.7.1

Valgustus

4.1.2.10

2.1

2.1.1

Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave

4.1.2.11

2.1

2.7.1

Heliteadaanded

4.1.2.12

2.1

2.1.1

2.7.3

2.7.1

Avariiväljapääsud, häireseadmed

4.1.2.13

2.1

2.1.1

Käigusildade ja -tunnelite geomeetria

4.1.2.14

2.1

2.1.1

Trepid

4.1.2.15

2.1

2.1.1

Käsipuud

4.1.2.16

2.1

2.1.1

Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

4.1.2.17

2.1

2.1.1

Ooteplatvormi kõrgus ja asetus

4.1.2.18

2.1

2.1.1

1.5

Ooteplatvormi kõrgus,

4.1.2.18.1

2.1

2.1.1

1.5

asetus,

4.1.2.18.2

2.1

2.1.1

1.5

Rööbastee asetus ooteplatvormide vahel

4.1.2.18.3

2.1

2.1.1

1.5

Ooteplatvormi laius ja äär

4.1.2.19

2.1

2.1.1

Ooteplatvormi lõpp

4.1.2.20

2.1

2.1.1

Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks

4.1.2.21

2.1

1.1.1

Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades

4.1.2.22

2.1

2.1.1

| Veerem | Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, viide punktile |
| --- | --- |
| II lisa | Oluline nõue III lisas |
| KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element | Viide | | Ohutus | Töökindlus ja käideldavus | Tervishoid | Keskkonnakaitse. | Tehniline ühilduvus |
| Üldosa | 4.2.2.1 | 2.6 | | | | | |
| Istmed | 4.2.2.2 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Üldosa | 4.2.2.2.1 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Eelisõigusistmed | 4.2.2.2.2 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Ratastoolikohad | 4.2.2.3 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Uksed | 4.2.2.4 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | |
| Välisuksed | 4.2.2.4.2 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5
  2.4.1 | 1.2 | | | |
| Siseuksed | 4.2.2.4.3 | 2.6 | 1.1.1
  1.1.5 | 1.2 | | | |
| Valgustus | 4.2.2.5 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Tualettruumid | 4.2.2.6 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Üldosa | 4.2.2.6.1 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Tavatualettruum | 4.2.2.6.2 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Universaaltualettruum | 4.2.2.6.3 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Takistusteta vahekäigud | 4.2.2.7 | 2.6 | | | 1.3.1 | | |
| Kliendiinfo | 4.2.2.8 | 2.6 | 2.4.1 | 2.7.3 | | | 2.7.1 |
| Üldosa | 4.2.2.8.1 | 2.6 | | | | | |
| Teave (märgistused ja piktogrammid) | 4.2.2.8.2 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine) | 4.2.2.8.3 | 2.6 | | | | | |
| Muutused kõrguses | 4.2.2.9 | 2.6 | 1.1.5 | | | | |
| Käsipuud | 4.2.2.10 | 2.6 | 1.1.5 | | | | |
| Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad | 4.2.2.11 | 2.6 | 2.4.1 | | | | |
| Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus | 4.2.2.12 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Üldnõuded | 4.2.2.12.1 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Peale-/mahaastumisastmed | 4.2.2.12.2 | 2.6 | 1.1.1 | | | | 1.5
  2.4.3 |
| Abivahendid rongile minekuks | 4.2.2.12.3 | 2.6 | 1.1.1 | 2.4.2 | | | 1.5
  2.4.3 |

Veerem

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, viide punktile

II lisa

Oluline nõue III lisas

KTK piiratud liikumisvõimega inimeste valdkonna oluliste nõuetega seotud element

Viide

Ohutus

Töökindlus ja käideldavus

Tervishoid

Keskkonnakaitse.

Tehniline ühilduvus

Üldosa

4.2.2.1

2.6

Istmed

4.2.2.2

2.6

1.3.1

Üldosa

4.2.2.2.1

2.6

1.3.1

Eelisõigusistmed

4.2.2.2.2

2.6

1.3.1

Ratastoolikohad

4.2.2.3

2.6

2.4.1

Uksed

4.2.2.4

2.6

1.1.1

1.1.5

1.2

Välisuksed

4.2.2.4.2

2.6

1.1.1

1.1.5

2.4.1

1.2

Siseuksed

4.2.2.4.3

2.6

1.1.1

1.1.5

1.2

Valgustus

4.2.2.5

2.6

2.4.1

Tualettruumid

4.2.2.6

2.6

2.4.1

Üldosa

4.2.2.6.1

2.6

2.4.1

Tavatualettruum

4.2.2.6.2

2.6

2.4.1

Universaaltualettruum

4.2.2.6.3

2.6

2.4.1

Takistusteta vahekäigud

4.2.2.7

2.6

1.3.1

Kliendiinfo

4.2.2.8

2.6

2.4.1

2.7.3

2.7.1

Üldosa

4.2.2.8.1

2.6

Teave (märgistused ja piktogrammid)

4.2.2.8.2

2.6

2.4.1

Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine)

4.2.2.8.3

2.6

Muutused kõrguses

4.2.2.9

2.6

1.1.5

Käsipuud

4.2.2.10

2.6

1.1.5

Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

4.2.2.11

2.6

2.4.1

Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

4.2.2.12

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Üldnõuded

4.2.2.12.1

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Peale-/mahaastumisastmed

4.2.2.12.2

2.6

1.1.1

1.5

2.4.3

Abivahendid rongile minekuks

4.2.2.12.3

2.6

1.1.1

2.4.2

1.5

2.4.3

4..   ALLSÜSTEEMI KIRJELDUS

4.1.   Infrastruktuuri allsüsteem

4.1.1.   Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ning mille üks osa on kõnealune allsüsteem, on ühtne süsteem, mille nõuetele vastavust tuleb kontrollida. Seda tuleb kontrollida eelkõige iga allsüsteemi tehniliste kirjelduste puhul, liideste puhul, mille kaudu see on süsteemiga ühendatud ning kasutus- ja hoolduseeskirjadega.

Allsüsteemi ja selle liideste talituslikud ja tehnilised kirjeldused, mida kirjeldatakse punktis 4.1.2, ei nõua eritehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi toimimiseks kindlasti vajalik. Kuid koostalitluse uuenduslikud lahendused võivad nõuda uusi tehnilisi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Tehniliste uuenduste võimaldamiseks töötatakse need tehnilised kirjeldused ja hindamismeetodid välja osades 6.1.4 ja 6.2.4 kirjeldatud protsessi käigus.

Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, iseloomustavad infrastruktuuri allsüsteemi:

4.1.2.   Funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused

4.1.2.1.   Üldosa

3. punkti oluliste nõuete valguses on piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga seotud infrastruktuuri allsüsteemi funktsionaalsed- ja tehnilised kirjeldused korraldatud järgnevalt:

| — | parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele; |
| --- | --- |

—

parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele;

| — | uksed ja ühetasapinnalised sissepääsud; |
| --- | --- |

—

uksed ja ühetasapinnalised sissepääsud;

| — | reisijate tee, peamised kõndimisteed; |
| --- | --- |

—

reisijate tee, peamised kõndimisteed;

| — | põrandapinnad; |
| --- | --- |

—

põrandapinnad;

| — | kombatav info; |
| --- | --- |

—

kombatav info;

| — | juhtrajad; |
| --- | --- |

—

juhtrajad;

| — | klaasuste ja seinte tähistused; |
| --- | --- |

—

klaasuste ja seinte tähistused;

| — | tualettruumid; |
| --- | --- |

—

tualettruumid;

| — | mööbel; |
| --- | --- |

—

mööbel;

| — | piletimüügipunktid ja -automaadid/infopunktid; |
| --- | --- |

—

piletimüügipunktid ja -automaadid/infopunktid;

| — | piletikontrolliautomaadid; |
| --- | --- |

—

piletikontrolliautomaadid;

| — | valgustus; |
| --- | --- |

—

valgustus;

| — | visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave; |
| --- | --- |

—

visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave;

| — | heliteadaanded; |
| --- | --- |

—

heliteadaanded;

| — | avariiväljapääsud, häireseadmed; |
| --- | --- |

—

avariiväljapääsud, häireseadmed;

| — | käigusildade ja -tunnelite geomeetria; |
| --- | --- |

—

käigusildade ja -tunnelite geomeetria;

| — | trepid; |
| --- | --- |

—

trepid;

| — | käsipuud; |
| --- | --- |

—

käsipuud;

| — | kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed; |
| --- | --- |

—

kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed;

| — | ooteplatvormide kõrgus ja asetus; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormide kõrgus ja asetus;

| — | ooteplatvormide laiused ja ääred; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormide laiused ja ääred;

| — | ooteplatvormide lõpp; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormide lõpp;

| — | abivahendid rongile minekuks; |
| --- | --- |

—

abivahendid rongile minekuks;

| — | samatasandilised raudteeületuskohad jaamades. |
| --- | --- |

—

samatasandilised raudteeületuskohad jaamades.

Iga põhinäitaja puhul juhatab teema sisse üldine punkt.

Järgmised punktid kirjeldavad üksikasjalikult tingimusi, mis on vajalikud üldpunktis mainitud nõudmiste täitmiseks.

4.1.2.2.   Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele

Kui jaamal on olemas eraldi parkimisala, reserveeritakse seal kohad piiratud liikumisvõimega inimestele võimalikult lähedal ligipääsetavale sissekäigule.

Raudteede puhul ei eksisteeri muid erinõudeid, kuna parkimiskohtadele kohaldatakse kas Euroopa või riigisiseseid eeskirju (sealhulgas, kuid mitte ainult, parkimiskohtade arv, juurdepääs, asukoht, mõõtmed, materjalid, värvid, märgistamine ja valgustus).

4.1.2.3.   Takistusteta tee

4.1.2.3.1.   Üldosa

Takistusteta tee on tee, mida mööda saavad vabalt liikuda kõik piiratud liikumisvõimega inimesed. Selle alla võivad kuuluda kaldteed või liftid, kui need eksisteerivad ning toimivad vastavalt punktile 4.1.2.17.

Peab olema vähemalt üks takistusteta tee, mis ühendab järgmisi punkte ja teenuseid (kui neid osutatakse):

| — | jaama piires asuvad muude transpordivahendite peatused (näiteks takso, buss, tramm, metroo, praam, jne) |
| --- | --- |

—

jaama piires asuvad muude transpordivahendite peatused (näiteks takso, buss, tramm, metroo, praam, jne)

| — | autoparklad |
| --- | --- |

—

autoparklad

| — | ligipääsetavad sisse- ja väljapääsud |
| --- | --- |

—

ligipääsetavad sisse- ja väljapääsud

| — | infopunktid |
| --- | --- |

—

infopunktid

| — | muud infosüsteemid |
| --- | --- |

—

muud infosüsteemid

| — | piletimüügipunktid |
| --- | --- |

—

piletimüügipunktid

| — | kliendiinfo |
| --- | --- |

—

kliendiinfo

| — | ootesaalid |
| --- | --- |

—

ootesaalid

| — | pagasihoid |
| --- | --- |

—

pagasihoid

| — | tualettruumid |
| --- | --- |

—

tualettruumid

| — | ooteplatvorm. |
| --- | --- |

—

ooteplatvorm.

Kõigil takistusteta teedel, treppidel, käigusildadel ja –tunnelites on vähemalt 1 600 mm laiuses vaba pinda ning 1 600 mm laiuse ruumi puhaskõrgus on 2 300 mm. Miinimumlaiuse nõue ei arvesta lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral. Antud nõuet ei kohaldata eskalaatorite, liikuvate teede ja liftide suhtes.

Takistusteta tee pikkus on lühim võimalik vahemaa ühest punktist teise.

Takistusteta tee põrandapinnad ei peegelda vastu.

Uutes jaamades, mida läbib päevas alla 1 000 reisija (saabuvad ja lahkuvad reisijad kokku), ei pea olema lifte või kaldteesid paikades, kus need tavaliselt oleksid vajalikud, et saavutada kooskõla käesoleva punktiga, kui mõnes muus samal raudteeliinil ja vähem kui 30 km kaugusel asuvas jaamas on olemas kõigile nõudmistele vastav takistusteta tee. Sellisel juhul võetakse uute jaamade projektis arvesse sätteid lifti ja/või kaldteede paigaldamiseks tulevikus, et muuta jaam ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

4.1.2.3.2.   Tee tähistus

Takistusteta tee tähistatakse selgelt visuaalse teabe abil, nagu on täpsustatud punktis 4.1.2.11.

Teavet takistusteta tee kohta antakse nägemispuudega inimestele, kasutades vähemalt üht järgnevatest viisidest: näit. kombatavad liikumisteed, heliteadaanded, kombatavad märgid, rääkivad märgid, punktkirjas kaardid.

Kui kombatav liikumistee on paigaldatud, on see kooskõlas riiklike eeskirjadega ning see kulgeb täispikkuses takistusteta tee(de) kõrval.

Kui ooteplatvormile viiva takistusteta tee äärtes on käeulatuse kaugusel käsipuud või seinad, siis on neil ära toodud põgus info (näiteks ooteplatvormi number või suunajuhised) punktkirjas ja reljeefsetes tähtedes või numbrites käsipuu tagaküljel või seinal 850 mm kuni 1 000 mm kõrgusel. Numbreid ja nooli võib kasutada ainult kombatavate piktogrammide puhul.

4.1.2.4.   Uksed ja sissepääsud

Käesolevat punkti kohaldatakse kõigi takistusteta teedel asuvate uste ja sissepääsude suhtes.

Jaamas peab olemas olema vähemalt üks ligipääsetav sissepääs jaama ning üks ligipääsetav sissepääs ooteplatvormile.

Uste ja sissepääsude puhas miinimumlaius on 800 mm, puhaskõrgus 2 100 mm.

Lubatud on kasutada nii käsitsi avatavaid, poolautomaatseid või automaatselt avanevaid uksi.

Uste avamiseks vajalikud seadeldised asuvad 800 mm kuni 1 200 mm kõrgusel.

Käsitsi avatavatel mitteliugustel on mõlemal pool ust ukse avamiseks horisontaalsed käepidemed, mis ulatuvad üle kogu ukse laiuse.

Automaatsetel ja poolautomaatsetel ustel on seadeldised, mis hoiavad ära reisijate lõksujäämise uste liikumise ajal.

Kui ukse liigutamiseks kasutatakse surunuppe või muid kaugjuhtimisseadeid, siis peab iga surunupp või seadeldis olema eristatav tema ümbrusest ning tema toimimiseks vajalik jõud ei tohi olla suurem kui 15 njuutonit.

Kui nii ukse avamiseks kui ka sulgemiseks vajalikud surunupud asuvad üksteise kohal, siis on ülemine nupp alati ukse avamiseks.

Juhtimisseadise kese asub vertikaalselt mitte alla 800 mm ja mitte üle 1 200 mm põrandapinnast.

Sellised seadised tunneb ära neid puudutades (näiteks kombatavad märgid) ning neil on tegevuse kirjeldus.

Käsitsi avatava ukse avamiseks ja sulgemiseks vajalik jõud tuuletul hetkel ei tohi ületada 25 njuutonit.

Käsitsi avatava ukse lingi sulgemine või vabastamine toimub peopesa abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

Kui kasutatakse pöördust, peab selle kõrval asuma ka vabalt kasutatav tavauks.

Uste ja sissepääsu lävepakud ei ole kõrgemad kui 25 mm. Juhul kui paigaldatakse lävepakud, peavad need olema nende otsese taustaga kontrastses toonis.

4.1.2.5.   Põrandapinnad

Vastavalt üldkasutatavate hoonete riiklikele eeskirjadele peavad kõik põrandapinnad olema libisemiskindlad.

Jaamahoonetes ei tohi kõnnitavatel pindadel esineda üle 5 mm suurusi ebatasasusi, erandiks on ainult kombatavad juhtteed, veeviimarid ning kombatavad hoiatusindikaatorid.

4.1.2.6.   Läbipaistvad takistused

Reisijate peamistel teedel või nende ääres asuvad läbipaistvad takistused, mille hulka kuuluvad klaasuksed või läbipaistvad seinad, tuleb märgistada vähemalt kahe silmatorkava siltide, logode, embleemide või kaunistuselementide triibuga, millest üks asub 1 500 – 2 000 mm ja teine 850 – 1 050 mm kõrgusel. Kõnealuse märgistuse värvitoon peab olema kontrastis nende taustaga ning märgistus peab olema vähemalt 100 mm kõrgune.

Antud märgistusi ei pea paigaldama läbipaistvatele seintele, kui reisijaid kaitseb kokkupõrke eest mõni muu vahend – näiteks käsipuud või pingirida.

4.1.2.7.   Tualettruumid ja mähkimislauad

4.1.2.7.1.   Allsüsteemi nõuded

Kui jaamas on tualettruumid, siis peab vähemalt üks mõlemale soole kasutamiseks mõeldud kabiin olema ratastooliga ligipääsetav.

Kui jaamas on tualettruumid, peavad seal olema ka mähkimislauad, mis on ligipääsetavad nii naistele kui ka meestele. Need on kooskõlas punkti 4.1.2.7.2 nõuetega.

Et võimaldada koguka pagasiga reisijatel tualettruume kasutada, peavad kõigi tualetikabiinide miinimummõõtmed olema 900 mm (laius) ja 1 700 mm (pikkus), kui uks avaneb sissepoole, ning 1 500 mm (pikkus), kui uks avaneb väljapoole või on tegemist liuguksega. Ukse ja kõigi tualettruumi sissepääsude puhaslaius peab olema 650 mm.

Ratastooli kasutajatele mõeldud tualettruumide mõõtmete ja sisustuse suhtes kohaldatakse Euroopa ja riigisiseseid eeskirju.

4.1.2.7.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Mähkimislauad

Mähkimislauad

Kasutamisasendis peab mähkimislaud asetsema 800 mm kuni 1 000 mm kõrgusel põrandapinnast. See peab olema vähemalt 500 mm lai ja 700 mm pikk.

Laud peab olema konstrueeritud nii, et imik sealt kogemata maha ei libiseks, laual ei tohi olla teravaid servi ning see peab kandma vähemalt 80 kg.

Kui mähkimislaud eendub kasutatavasse tualettruumi, peab olema võimalik seda kokku panna, kasutades jõudu, mis ei ületa 25 njuutonit.

4.1.2.8.   Mööbel ja eraldiseisvad seadmed

Kõigi mööbliesemete ja eraldiseisvate seadmete toon peab olema kontrastne nende taustaga, samuti peavad neil olema ümarad servad.

Jaama piires asetatakse mööbel ja eraldiseisvad seadmed paika, kus nad ei takista pimedaid või nägemispuudega inimesi ning kus nad on pimedale inimesele kepi abil leitavad.

Madalamal kui 2 100 mm kõrgusel asuvad väljaulatuvad esemed, mis eenduvad rohkem kui 150 mm võrra, märgistatakse takistusega maksimaalselt 300 mm kõrgusel, nii et see oleks pimedale inimesele kepi abil leitav.

Madalamal kui 2 100 mm ei tohi olla rippuvaid elemente.

Igal platvormil, kus reisijatel on lubatud ronge oodata, ning igas puhkealas peab olema vähemalt üks ilmastikukindel ala ergonoomiliste istmetega. Istmetel peavad olema seljatoed ja vähemalt kolmandikul neist ka käetoed. Samuti peab seal olema vähemalt 1 400 mm pikkune puhketugi püstiseisjatele ja koht ratastooli jaoks.

4.1.2.9.   Piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid

4.1.2.9.1.   Allsüsteemi nõuded

Kui takistusteta tee ääres on piletimüügipunktid, infopunktid ja kliendiabipunktid, peab vähemalt ühe laua kõrgus lauaplaadini olema vähemalt 650 mm, laua aluse ruumi sügavus vähemalt 300 mm ja laius vähemalt 600 mm. Pealispinna kõrgus, või selle osa, mille minimaalne laius on 300 mm ja sügavus 200 mm, peab olema 700–800 mm. See piirkond muudetakse ligipääsetavaks ratastoolide kasutajatele ning teistele piiratud liikumisvõimega inimestele tagatakse istekohad.

Kui reisija ja piletimüüja vahel on klaasbarjäär, peab see olema kas eemaldatav või kui see pole võimalik, tuleb paigaldada mikrofonisüsteem. Kõik sellised klaasbarjäärid peavad olema valmistatud puhtast klaasist.

Vähemalt üks piletimüügipunkt peab olema varustatud vajalike seadeldistega, et võimaldada kuulmispuudega inimestel aru saada, mida räägitakse, lülitades oma kuulmisaparaadi „T” asendisse.

Kui paigaldatakse elektroonilised seadmed, mis näitavad piletimüüjale informatsiooni piletihinna kohta, siis tuleb paigaldada ka seadmed, mis annavad antud informatsiooni ka pileti ostjale.

Kui jaamas asuvad takistusteta tee kõrval piletimüügiautomaadid, siis peab vähemalt üks neist olema kooskõlas punkti 4.1.2.9.2 nõuetega.

Kui paigaldatakse piletikontrolliautomaadid, peab vähemalt ühe juurde neist viima vaba käik laiusega vähemalt 800 mm ja mis peab mahutama vähemalt 1 200 mm pikkuse ratastooli.

Kui kasutatakse pöördväravaid, peab piiratud liikumisvõimega inimestel olema igal ajal võimalik kasutada tavalist juurdepääsu.

4.1.2.9.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Jaamas takistusteta teel asuvad piletimüügiautomaatidel on vastavalt punktile 4.1.2.9.1 kombatav kontaktpiirkond (sealhulgas klaviatuur, makse- ja piletimüügikoht) 700–1 200 mm kõrgusel. Klaviatuur ja vähemalt üks ekraan peavad olema nähtavad nii ratastoolis istudes kui ka automaadi ees püsti seistes. Kui infot sisestatakse ekraani kaudu, peab see vastama käesoleva punkti nõuetele.

4.1.2.10.   Valgustus

Jaamaesise valgustus peab olema kooskõlas Euroopa või riigisiseste eeskirjadega.

Ligipääsetavast hoonesse sissepääsust kuni platvormile pääsemise punktini peab takistusteta tee valgustatuse tase olema vähemalt 100 luksi põrandapinnal jaamahoone piirides. Minimaalne nõutud valgustatuse tase peasissepääsu juures, treppidel ja kaldteede lõpus on 100 luksi, mõõdetuna põrandapinnal. Kui selle saavutamiseks on vaja kunstlikku valgustust, on nõutav valgustuse tase vähemalt 40 luksi rohkem kui ümbritseva valgustuse puhul ning see peab olema külmemat värvi.

Ooteplatvormidel ja muudes jaamavälistes reisijatele mõeldud piirkondades peab valgustatuse keskmine tase põrandapinnal mõõdetuna olema vähemalt 20 luksi, minimaalselt võib see olla 10 luksi.

Kui detailse informatsiooni lugemiseks on vaja kunstlikku valgustust, peab valgustatuse tase nendes kohtades olema vähemalt 15 luksi võrra kõrgem kui ümbritsevas piirkonnas. Sellise intensiivsema valguse värvitoon peab samuti erinema ümbritseva piirkonna omast.

Hädaabivalgustus peab olema kooskõlas Euroopa või riigisiseste eeskirjadega.

4.1.2.11.   Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave

4.1.2.11.1.   Allsüsteemi nõuded

Jaama sees peab teave olema järjepidev ning vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Kõik kirjalikud tekstid kirjutatakse kasutades Sans Serif'i kirjatüüpi ja segatähtedega (st ei kirjutata üksnes trükitähtedega).

Sans Serif'

Tähtede kokkusurutud üla- ja alapikendeid ei kasutata.

Alapikendid peavad olema selgelt äratuntavad ning nende suurus peab olema vähemalt 20 % trükitähtedest.

Kogu teave peab olema kooskõlas üldise teede- ja teabesüsteemiga, seda eriti seoses värvide ja kontrastidega ooteplatvormidel ning sissepääsude juures.

Visuaalne teave peab jaama lahtiolekuaegadel olema loetav kõigis valgustingimustes.

Visuaalne teave peab olema kontrastne oma taustaga.

Kui kasutatakse visuaalset muutuvat teavet, peab see olema kooskõlas olulise suuliselt edastatava teabega.

Esitatakse järgmine teave:

| — | ohutusteave ja ohutuseeskirjad vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

ohutusteave ja ohutuseeskirjad vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

| — | hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

| — | teave rongide väljumise kohta; |
| --- | --- |

—

teave rongide väljumise kohta;

| — | jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks. |
| --- | --- |

—

jaamas osutatavate teenuste tutvustus, kui neid on, ning teed nendeni jõudmiseks.

Teavet peab edastama kõigis punktides, kus reisijad peavad otsustama tee edasise suuna üle, ning teel maksimaalselt iga 100 m tagant. Märgistused, sümbolid ja piktogrammid esinevad pidevalt kogu tee ulatuses.

Tagatakse otsuse tegemiseks vajaliku teabe edastamine. Näiteks „Ooteplatvormidele” võib olla esimese otsuse tegemise punktis jaama sisenemisel sobilikum kui täpsed viidad eraldi platvormidele.

Kombatava teabe märgistused paigutatakse:

| — | vajaduse korral tualettruumidesse talitusliku teabega ning hädaabikutsungiks; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral tualettruumidesse talitusliku teabega ning hädaabikutsungiks;

| — | liftidesse vastavalt EN 81-70:2003 lisale E.4. |
| --- | --- |

—

liftidesse vastavalt EN 81-70:2003 lisale E.4.

Reklaame ei tohi ühitada teejuhiste ja teabesüsteemidega.

Märkus: Üldist teavet ühistransporditeenuste kohta ei käsitleta selles punktis reklaamina.

Paigaldada tuleb järgmised piiratud liikumisvõimega inimestele suunatud graafilised sümbolid:

| — | silt, mis on kooskõlas rahvusvahelise puuetega inimeste märgiga, nagu seda on kirjeldatud lisa N punktides N.2 ja N.4; |
| --- | --- |

—

silt, mis on kooskõlas rahvusvahelise puuetega inimeste märgiga, nagu seda on kirjeldatud lisa N punktides N.2 ja N.4;

| — | suunajuhised takistusteta tee ja ratastooliga ligipääsetavate teenuste kohta; |
| --- | --- |

—

suunajuhised takistusteta tee ja ratastooliga ligipääsetavate teenuste kohta;

| — | universaaltualettruumide viidad; |
| --- | --- |

—

universaaltualettruumide viidad;

| — | kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta. |
| --- | --- |

—

kui ooteplatvormil on teave rongi konfiguratsiooni kohta, siis viidad ratastooliga rongile pääsu kohta.

Sümboleid võib kasutada koos muude sümbolitega (nt lift, tualettruum, jne).

Kuulmisseadmete asukohale viitab märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.5.

Kui vastavat teenust pakutakse, viitab graafiline sümbol raske ja koguka pagasi hoiukohale.

Kui pakutakse abikutsungi või teabekutsungi teenust, siis viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.6.

Kui on olemas hädaabikutsungi seadeldis:

| — | peavad sellel olema nii visuaalsed kui kombatavad sümbolid; |
| --- | --- |

—

peavad sellel olema nii visuaalsed kui kombatavad sümbolid;

| — | viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.7; |
| --- | --- |

—

viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.2 ja N.7;

ja neil on:

| — | visuaalne ja helisignaalviide sellele, et seadeldis on töös; |
| --- | --- |

—

visuaalne ja helisignaalviide sellele, et seadeldis on töös;

| — | vajaduse korral lisainformatsioon seadeldise toimimise kohta. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral lisainformatsioon seadeldise toimimise kohta.

Universaaltualettruumides ja ratastooliga ligipääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii ülestõstetud kui allalastud asendis.

Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes paigas üksteise kõrval olla üle viie piktogrammi koos suunda osutava noolega.

4.1.2.11.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Ekraanidel esitatakse eri jaamade täielikud nimed või kirjalikud teated. Iga jaama nimi või teade püsib ekraanil vähemalt 2 sekundit. Kui kasutatakse keritavat ekraani (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt 2 sekundi jooksul ning horisontaalse kerimise kiirus ei ole rohkem kui 6 märki sekundis.

Tähtede miinimumkõrgus arvutatakse järgmise valemiga: lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250 = kirja suurus (näiteks 10 000 mm/250 = 40 mm).

Kõik ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid peavad sisaldama piktogramme ning kujundatakse ISO 3864-1 kohaselt.

Maksimaalne lugemiskaugus on koostalitluse komponendi näitaja.

4.1.2.12.   Heliteadaanded

Vastavalt IEC 60268-16 16. osale peab heliteadaannete RASTI tase kõigis piirkondades olema vähemalt 0,5.

Heliteadaannete edastamise korral peavad need olema kooskõlas edastatava olulise visuaalse informatsiooniga.

Kui heliteadaandeid ei edastata automaatselt, paigaldatakse helisignaal-kommunikatsioonisüsteem, mille abil saavad kasutajad soovi korral teavet.

4.1.2.13.   Avariiväljapääsud, häireseadmed

Avariiväljapääsud ja häireseadmed peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

4.1.2.14.   Käigusildade ja -tunnelite geomeetria

Kui jaama piires kasutatakse reisija jalutustee osana käigusildu või -tunneleid, peavad need hõlmama vähemalt 1 600 mm laiust ja 2 300 mm kõrgust takistusteta ala. Minimaalse laiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võib vaja minna reisijatevoo korral, need lisalaiused peavad olema vastavuses riiklike eeskirjadega.

4.1.2.15.   Trepid

Trepid peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Peateel asuvatel treppidel peab olema vähemalt 1 600 mm laiune takistusteta käsipuudevaheline ala. Minimaalse laiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral.

Kõikide treppide pind peab olema libisemiskindel.

Enne esimest tõusvat ning esimest laskuvat trepiastet peab terve astme laiuses asetsema kombatav triip. Selle triibu miinimumlaius on 400 mm, see peab olema kontrastne põrandapinna värviga ning asetsema põranda sees. See triip eristub nendest, mida kasutatakse kombatavatel teedel, kus need on paigaldatud.

Trepialuseid avatud alasid tuleb piirata, et vältida reisijate tahtmatut põrkamist tugikonstruktsioonide ja vähendatud kõrgusega alade otsa.

4.1.2.16.   Käsipuud

Treppidel ja kaldteedel peavad mõlemal küljel ja kahel kõrgusel olema käsipuud. Kõrgem käsipuu asetseb 850–1 000 mm kõrgusel, madalam käsipuu 500–750 mm kõrgusel põrandapinnast.

Käsipuu ja rajatise muude osade vahel peab olema vähemalt 40 mm tühja ruumi, välja arvatud nende alused.

Käsipuud peavad olema katkematud. Trepile paigaldatuna peavad nad ulatuma vähemalt 300 mm üle ülemise ja alumise astme (neid võib takistuste vältimiseks otstest kõverdada).

Käsipuu peab olema ümar ja selle diameetri ristlõige peab olema 30–50 mm.

Käsipuude toon peab olema kontrastne ümbritsevate seinte tooniga.

4.1.2.17.   Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

Liftide puudumisel tuleb paigaldada kaldteed piiratud liikumisvõimega inimestele, kes ei saa treppi kasutada.

Kaldteed peavad vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Eskalaatorite suurim kiirus peab olema 0,65 m/s ja need peavad olema konstrueeritud vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Kaldteede puudumisel tuleb paigaldada liftid ning need peavad olema konstrueeritud vastavalt EN 81-70:2003 tabeli 1 punktile 5.3.2.1.

Liikuvate teede suurim kiirus on 0,75 m/s, maksimaalne kalle 12 kraadi (21,3 %), ja need peavad olema konstrueeritud vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

4.1.2.18.   Ooteplatvormi kõrgus ja asetus

4.1.2.18.1.   Ooteplatvormi kõrgus

Tavaraudteesüsteemis on ooteplatvormidel kaks lubatud kõrgust: 550 mm ja 760 mm üle rööbastee veerepinna. Antud mõõtmete suhtes on lubatud kõikumine –35 mm/+ 0 mm.

Tavaraudteesüsteemis on ooteplatvormide puhul, kus peatuvad ka trammid (nt Stadtbahn või Tram-Train), ooteplatvormide lubatud kõrguseks 300–380 mm. Antud mõõtmete suhtes on lubatud kõikumine +/–20 mm.

Stadtbahn

Tram-Train

Vähem kui 500 m raadiusega kõverikes võib ooteplatvormi kõrgus olla kõnealustest kõrgustest suurem või väiksem, tingimusel et sõiduki esimene kasutatav aste on vastavuses punkti 4.2.2.12.1 joonisega 11.

4.1.2.18.2.   Ooteplatvormi asetus

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKs on sätestatud nõuded kiirraudteesüsteemi ooteplatvormidele.

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKs on sätestatud nõuded kiirraudteesüsteemi ooteplatvormidele.

Tavaraudteesüsteemis peavad ooteplatvormi ääred, mis asuvad nominaalkõrgustel 550 mm ja 760 mm, vastama minimaalsele ehitusgabariidile (avatud punkt, riiklikke eeskirju kohaldatakse minimaalsele ehitusgabariidile KTK läbivaatamise ajal pärast EN15273-3:2006 avaldamist); ja kokkuleppeline väärtus bq0
  rööbastee telgjoonest, mis on paralleelne rööbastee veerepinnaga, tuleb tuletada valemist, mis ei võta arvesse järgmiste elementide mõjusid:

bq0

| — | rööpmelaiuse suurendamine kõverikes |
| --- | --- |

—

rööpmelaiuse suurendamine kõverikes

| — | põikkalle |
| --- | --- |

—

põikkalle

| — | pöörangud ja ristmed |
| --- | --- |

—

pöörangud ja ristmed

| — | kvaasistaatiline kalle |
| --- | --- |

—

kvaasistaatiline kalle

| — | ehituslik ja hooldushälve |
| --- | --- |

—

ehituslik ja hooldushälve

| kus | |
| --- | --- |

kus

Formula

R on rööbastee kõveriku raadius meetrites,

R

Arvutatud väärtus bqlim
  on kindlaks määratud dokumendis pr EN15273-3:2006 ning see võtab arvesse kõiki muid väärtusi, mis ei ole võetud bq0
  valemisse. bq
  tegelik väärtus ooteplatvormi äärte paigaldamiseks rööpmekeskmest paralleelselt rööbastee tasapinnaga võimaldab kõikumist tänu hälbele Tq
  ooteplatvormi äärte paigaldamisel või nende hoolduse korral: bqlim
  ≤ bq
  ≤ bqlim + Tq.

bqlim

bq0

bq

Tq

bqlim

bq

bqlim +

q.

Hälve Tq
  peab olema 0 ≤ Tq
  ≤ 50 mm.

Tq

Tq

Põikkalde mõju tuleb kompenseerida väljaspool kõverikku osa puhul, mis ulatub 25 mm üle ooteplatvormi serva ja ulatub niši kohale, mis on vajalik rööpmevahe kvaasistaatiliseks kaldeks risti rööbaste veerepinnaga.

Tulemusena võib tegelik lõhe olla suurem tavapärasest lõhest.

4.1.2.18.3.   Rööbastee asetus platvormide vahel

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi I kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKga.

Märkus, mis eemaldatakse tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTKst protsessi lõppedes: Kiirraudteesüsteemi I kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKga.

Märkus, mis kaasatakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKsse: Kiirraudteesüsteemi II ja III kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTK punktiga 4.1.2.18.3.

Märkus, mis kaasatakse kiirraudteesüsteemi infrastruktuuri KTKsse: Kiirraudteesüsteemi II ja III kategooria liinidel paiknevad ooteplatvormid peavad olema kooskõlas tavaraudteesüsteemi piiratud liikumisvõimega inimeste KTK punktiga 4.1.2.18.3.

Tavaraudteesüsteemi ooteplatvormide puhul peab ooteplatvormi kõrval asuv rööbastee eelistatavalt olema sirge ning tema raadius ei tohi kuskil olla alla 300 m.

4.1.2.19.   Ooteplatvormi laius ja äär

Ooteplatvormi laius võib selle pikkuse ulatuses kõikuda. Ooteplatvormi vähim laius ilma takistusteta peab olema suurem ühest järgmisest:

| — | ohtliku ala laius pluss kahe vastamisi asuva 800 mm (1 600 mm) laiuse takistusteta tee laius või; |
| --- | --- |

—

ohtliku ala laius pluss kahe vastamisi asuva 800 mm (1 600 mm) laiuse takistusteta tee laius või;

ühepoolse ooteplatvormi laius 2 500 mm, või platvormisaare laius 3 300 mm (see laius võib kahaneda platvormi lõpus 2 500 mm-ni).

Miinimumlaiuse nõue ei võta arvesse lisalaiust, mida võidakse nõuda reisijatevoo korral.

Antud 1 600 mm laiusel takistusteta teel võib olla väikseid takistusi, mille pikkus ei ületa 1 000 mm (näiteks mastid, märgistornid, kabiinid, istmed). Kaugus ooteplatvormi äärest takistuseni peab olema vähemalt 1 600 mm ning takistuse servast ohtliku alani peab olema 800 mm laiune takistusteta tee.

Kui kahe väikese takistuse vaheline kaugus on alla 2 400 mm, moodustavad nad ühe suure takistuse.

Vähim kaugus takistuste äärtest, näiteks seinte, istekohtade, liftide ja treppide äärtest, mille pikkus on üle 1 000 mm kuid alla 10 000 mm, ja ohuala äärest, peab olema 1 200 mm. Kaugus ooteplatvormi äärest kõnealuse takistuseni peab olema vähemalt 2 000 mm.

Vähim kaugus takistuste äärtest, näiteks seinte, istekohtade, liikuvate teede ja treppide äärtest, mille pikkus on üle 10 000 mm, ja ohuala äärest, peab olema 1 600 mm. Kaugus ooteplatvormi äärest antud takistuseni peab olema vähemalt 2 400 mm.

Kui rongides või ooteplatvormidel on lisaseadmed, et hõlbustada ratastooli kasutajate rongi sisenemist ja sealt väljumist, siis peab kohtades, kus selliseid seadmeid kasutatakse, jääma 1 500 mm vaba pinda selle seadme äärest, kus ratastool platvormi tasandil rongi siseneb või väljub, kuni järgmise platvormil asuva takistuseni või vastasasuva ohualani. Uus jaam peab vastama sellele nõudele kõigi rongide puhul, mis hakkavad ooteplatvormi ääres peatuma.

Ooteplatvormi ohuala algab ooteplatvormi rööbastee poolsest äärest ning seda määratletakse kui ala, kus reisijad võivad sattuda ohtlikku olukorda tänu mööduvate rongide tekitatud õhukeeristele. Tavaraudteesüsteemi puhul peab kõnealune ohuala olema kooskõlas riiklike eeskirjadega.

Ohuala piir, mis asub ooteplatvormi rööbastee poolsest küljest vaadatuna kõige kaugemal, tuleb märgistada visuaalsete ja kombatavate hoiatustega. Kombatav hoiatus peab olema kooskõlas riiklike eeskirjadega.

Visuaalne hoiatus peab olema kontrastses värvitoonis, libisemiskindel hoiatav joon, mille laius on vähemalt 100 mm.

Ooteplatvormi rööbastee poolse ääre materjali värv peab olema kontrastne tumeda tühimikuga. Kõnealune materjal peab olema libisemiskindel.

4.1.2.20.   Ooteplatvormi lõpp

Ooteplatvormi lõpp peab olema tähistatud nii visuaalsete kui kombatavate märkidega.

4.1.2.21.   Abivahendid ratastooli kasutavatele sõitjatele rongile minekuks

4.1.2.21.1.   Allsüsteemi nõuded

Kui ooteplatvorm jaamas, kus on punktiga 4.1.2.3.1 kooskõlas olevaid takistusteta teid, on kavandatud vastu võtma ronge, millel on ratastoolidega ühilduv ukseava, siis peab selle ukse ja ooteplatvormi vahel kasutamiseks olema olemas abivahend, mida mööda ratastoolis reisija saab rongi siseneda ja sealt väljuda,

| — | kui just ei selgu, et tühimik ukseläve ääre ja ooteplatvormi ääre vahel ei ületa horisontaalselt 75 mm ning vertikaalselt 50 mm;
  ning |
| --- | --- |

—

kui just ei selgu, et tühimik ukseläve ääre ja ooteplatvormi ääre vahel ei ületa horisontaalselt 75 mm ning vertikaalselt 50 mm;

ning

| — | kui samal liinil ei ole 30 km ulatuses teist jaama, kus on olemas rongi sisenemise abivahendid. |
| --- | --- |

—

kui samal liinil ei ole 30 km ulatuses teist jaama, kus on olemas rongi sisenemise abivahendid.

Vastutav infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad), kui jaamad on vastutavad üksused) ja raudtee-ettevõtjad peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite halduse suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr. 1371/2007 rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta, (1) et määrata kindlaks, milline osaline vastutab rongile mineku abivahendite tagamise eest. Infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudtee-ettevõtjad tagavad, et nende poolt kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

1

Selliste kokkulepetega määratakse kindlaks:

| — | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülema poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülema poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

| — | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse raudtee-ettevõtja poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse raudtee-ettevõtja poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

| — | veerem, mille puhul raudtee-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning ooteplatvorm, kus seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

veerem, mille puhul raudtee-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning ooteplatvorm, kus seda kasutatakse;

| — | erieeskirjad rongide peatamiseks, et vastata punktile 4.1.2.19 (ala ratastoolikasutajate rongilemineku abivahendite jaoks). |
| --- | --- |

—

erieeskirjad rongide peatamiseks, et vastata punktile 4.1.2.19 (ala ratastoolikasutajate rongilemineku abivahendite jaoks).

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab raudtee-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt kõnealustele kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab infrastruktuuri-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt kõnealustele kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Eespool nimetatud punktides käsitletakse ooteplatvormi teenindavat jaamaülemat infrastruktuuri juhina vastavalt direktiivi 91/440/EÜ artiklile 3 (infrastruktuuri mõiste) ning määrusele 2598/70/EÜ.

Kui kõige eespool öeldu tulemusena on kõik ooteplatvormi ääres peatuvad veeremitüübid varustatud platvormiga ühilduvate rongile mineku abivahenditega, siis on lubatav, et abivahendite olemasolu ooteplatvormil ei pea olema tagatud.

Rongile mineku abivahendid peavad vastama punkti 4.1.2.21.2. nõuetele. Kui ratastooli rongile mineku koht on eelnevalt kindlaks määratud, siis võib ooteplatvormil asuvate ratastooliga ligipääsetavate ukseavade kohad märkida sildiga, mis on kooskõlas rahvusvahelise puuetega inimeste märgiga. Sellised sildid on vastavuses lisa N punktidega N.2 ja N.4.

Kaldteed

Ükskõik, kas kaldteed hoitakse ooteplatvormil või rongis, kas see on mehaaniline või poolautomaatne, peab personali poolt käitatav kaldtee olema kättesaadav.

Kaldtee peab vastama punkti 4.1.2.21.2 nõuetele.

Ooteplatvormi tõstukid

Kui kasutatakse ooteplatvormil olevat tõstukit, peab see vastama punkti 4.1.2.21.2 nõuetele.

4.1.2.21.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui rongile mineku abivahendid asuvad jaamades, peab nende hulka kuuluma ratastool, mille näitajaid kirjeldatakse lisas M:

Rongile mineku abivahend talub vähemalt 300 kg raskust, kui see asetatakse seadeldise keskele, mille mõõdud on 660 mm korda 660 mm.

Kui rongile mineku abivahend töötab mootoriga, peab abivahendit saama toite kadumisel hädaolukordades käsitsi juhtida.

Kaldteed

Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja tema puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.

Kaldteedel on mõlemal küljel kõrgendatud ääred, et takistada piiratud liikumisvõimega inimeste ratastega abivahendite üle ääre libisemist.

Kaldtee mõlemas otsas asuvad toed tuleb kaldlihvida ning need ei tohi olla kõrgemad kui 20 mm. Neil peavad olema kontrastses värvitoonis hoiatavad triibud.

Kaldtee maksimaalne kalle võib olla 10,2 kraadi (18 %).

Rongile sisenemise või rongilt väljumise ajal kaldteed kasutades tuleb see kinnitada nii, et see ei liiguks kasutamise hetkel paigast.

Kaldteid, sealhulgas eemaldatavaid kaldteid, tuleb hoiustada paigas, kus need ei kujuta endast takistust reisijatele.

Ooteplatvormil asuvad tõstukid

Kui kasutatakse ooteplatvormil asuvat tõstukit, peab see vastama järgmistele nõuetele:

Ooteplatvormil oleva tõstuki pind peab olema libisemiskindel. Põrandapinnal peab tõstuki laius olema vähemalt 720 mm.

Tõstuki ehitus peab tagama selle, et sõidukit ei saa liigutada, kui tõstuk ei ole paigal.

Olemasolu korral peavad kõik tõstuki juhtimisseadmed selle maapinnale viimiseks, üles tõstmiseks ja seiskamiseks olema käitaja poolt pidevalt manuaalselt opereeritavad ning lubatud ei ole ebakorrektne tõstmine, kui tõstuki platvorm on hõivatud.

Kui tõstuki toide kaob, peab tõstukit olema võimalik käitada hädaabimeetodi abil, viia tõstukis olev inimene maapinnale, ning tõsta ja paigutada tõstuk oma kohale.

Ükski tõstuki platvormi osa ei tohi liikuda kiirusel üle 150 mm/sekundis reisija alla viimise ja üles tõstmise ajal, ning ei tohi ületada 300 mm/sekundis tõstuki käitamise või paigutamise ajal (välja arvatud juhul, kui seda tehakse käsitsi). Tõstuki suurim lubatud horisontaalne ja vertikaalne kiirendus hetkel, mil tõstuk on hõivatud, on 0,3 g.

Tõstuk peab olema varustatud piiretega, et ennetada ratastooli rataste veeremist üle tõstukiplatvormi serva tõstuki töötamise ajal.

Sisseehitatud eemaldatav piire peab takistama ratastooli veeremist üle sõidukile kõige lähema serva kuni hetkeni, mil tõstuk on lõplikus ülestõstetud asendis.

Tõstuki platvormi kõigil külgedel, mis ulatuvad ülestõstetud asendis üle sõiduki, peavad olema vähemalt 25 mm kõrgused piirded. Sellised piirded ei takista vahekäiku või sellest välja manööverdamist.

Pealesõiduserva piirde (välimine piirde) puhul, mis toimib tõstuki maapinnatasandil olles pealesõiduteena, piisab sellest, kui see on üles tõstetud või suletud, või peab paigaldama lisasüsteemi, et takistada toitega ratastooli veeremist üle selle piirde või sellele otsa.

Ratastool võib tõstukil asetseda näoga välja- või sissepoole.

Olemas peab olema turvaline hoiusüsteem, et tagada, et paigaldatud tõstuk ei avalda survet reisija ratastoolile või liikumisabivahendile ega kujuta endast ohtu reisijatele.

4.1.2.22.   Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades

Kui riiklike eeskirjade kohaselt on reisijatel lubatud kasutada samatasandilisi raudteeületuskohti ning nendel tuleb tagada takistusteta tee olemasolu, tuleb nad teha ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

Ületuskohad tuleb konstrueerida nii, et ratastooli kõige väiksem ratas, nagu määratletud lisas M, ei jääks kinni ületuskoha pinna ja rööpa vahele.

Ületuskoha piiride märgistamiseks tuleb kasutada visuaalseid ja kombatavaid märgistusi.

4.1.3.   Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded

Kuna hetkel ei eksisteeri tavaraudteesüsteemi KTKsid reisijateveoveeremite ja infrastruktuuri jaoks, jääb käesolev osa avatud punktiks.

Ei ole ühtki liidest „kontrolli- ja signaalimise allsüsteemiga”:

Käitamise allsüsteemiga liideseid kirjeldatakse „Käituseeskirjade” punktis 4.1.4.

4.1.4.   Käituseeskirjad

Järgmised käituseeskirjad ei moodusta osa infrastruktuuri hindamisest.

Käesolevas KTK ei täpsusta käituseeskirju evakueerimise puhul ohtlikes olukordades, vaid ainult tehnilisi nõudeid. Infrastruktuuri tehniliste nõuete eesmärk on hõlbustada kõigi, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimeste, evakueerimist.

3. osa oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK infrastruktuuri allsüsteemi käsitlevad käituseeskirjad vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, mis on määratletud punktis 1.1, järgmised:

| — | Üldosa

  Infrastruktuuri juhil või jaamaülemal on kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate infrastruktuurile kogu jaama lahtioleku jooksul. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses mis tahes raudtee-ettevõtja eeskirjadega, kes võiks soovida rajatisi kasutada (vt 4.2.4). Kõnealust korda rakendatakse personalile vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Infrastruktuuri eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud: |
| --- | --- |

—

Üldosa

Üldosa

Infrastruktuuri juhil või jaamaülemal on kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate infrastruktuurile kogu jaama lahtioleku jooksul. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses mis tahes raudtee-ettevõtja eeskirjadega, kes võiks soovida rajatisi kasutada (vt 4.2.4). Kõnealust korda rakendatakse personalile vajaliku teabe jagamise ning menetluste ja koolituste kaudu. Infrastruktuuri eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud:

| — | Takistusteta teed

  Kui uued jaamad, mida läbib 12 kuu jooksul päevas keskmiselt kuni 1 000 reisijat (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma) ei vasta punktis 4.1.2.3.1 esitatud takistusteta teega seotud nõuetele, mille kohaselt peab neis olema lift ja/või kaldtee, tuleb riiklike eeskirjade kohaselt ratastoolikasutajatele võimaldada transport kõnealusest mitteligipääsetavast jaamast järgmisesse samal liinil asuvasse ligipääsetavasse jaama. |
| --- | --- |

—

Takistusteta teed

Takistusteta teed

Kui uued jaamad, mida läbib 12 kuu jooksul päevas keskmiselt kuni 1 000 reisijat (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma) ei vasta punktis 4.1.2.3.1 esitatud takistusteta teega seotud nõuetele, mille kohaselt peab neis olema lift ja/või kaldtee, tuleb riiklike eeskirjade kohaselt ratastoolikasutajatele võimaldada transport kõnealusest mitteligipääsetavast jaamast järgmisesse samal liinil asuvasse ligipääsetavasse jaama.

| — | Juurdepääs jaamale

  Käituseeskirjadega tuleb tagada, et teave kõigi jaamade juurdepääsutaseme kohta on vabalt kättesaadav. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs jaamale

Juurdepääs jaamale

Käituseeskirjadega tuleb tagada, et teave kõigi jaamade juurdepääsutaseme kohta on vabalt kättesaadav.

| — | Personalita jaamad – piletimüük nägemispuudega inimestele

  Tuleb koostada ja rakendada käituseeskirju ilma personalita jaamade suhtes, kus pileteid müüvad automaadid (vt 4.1.2.9). Sellisel juhul peab alati olema tagatud alternatiivse piletimüügiviisi olemasolu, mida saaksid kasutada nägemispuudega inimesed. (Näiteks pileti ostmise võimaldamine rongist või sihtjaamast.) |
| --- | --- |

—

Personalita jaamad – piletimüük nägemispuudega inimestele

Personalita jaamad – piletimüük nägemispuudega inimestele

Tuleb koostada ja rakendada käituseeskirju ilma personalita jaamade suhtes, kus pileteid müüvad automaadid (vt 4.1.2.9). Sellisel juhul peab alati olema tagatud alternatiivse piletimüügiviisi olemasolu, mida saaksid kasutada nägemispuudega inimesed. (Näiteks pileti ostmise võimaldamine rongist või sihtjaamast.)

| — | Piletikontroll – pöördväravad

  Kui piletikontrollis kasutatakse pöördväravaid, tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt piiratud liikumisvõimega inimestele võimaldatakse antud kontrollpunktidest läbipääs värava kõrvalt. Sellist piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud juurdepääsu võivad kasutada ratastoolide kasutajad, lapsevankrite ja koguka pagasiga inimesed jt ning see võib olla automaatselt või personali poolt kontrollitav. |
| --- | --- |

—

Piletikontroll – pöördväravad

Piletikontroll – pöördväravad

Kui piletikontrollis kasutatakse pöördväravaid, tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt piiratud liikumisvõimega inimestele võimaldatakse antud kontrollpunktidest läbipääs värava kõrvalt. Sellist piiratud liikumisvõimega inimestele mõeldud juurdepääsu võivad kasutada ratastoolide kasutajad, lapsevankrite ja koguka pagasiga inimesed jt ning see võib olla automaatselt või personali poolt kontrollitav.

| — | Visuaalne teave ja heliteadaanded – kooskõla saavutamine

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada kooskõla olulise visuaalse teabe ning heliteadaannete vahel (vt 4.1.2.12). Teadaandeid edastav personal peab järgima standardset korda, et tagada olulise teabe täielik kooskõla. |
| --- | --- |

—

Visuaalne teave ja heliteadaanded – kooskõla saavutamine

Visuaalne teave ja heliteadaanded – kooskõla saavutamine

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada kooskõla olulise visuaalse teabe ning heliteadaannete vahel (vt 4.1.2.12). Teadaandeid edastav personal peab järgima standardset korda, et tagada olulise teabe täielik kooskõla.

| — | Reisijate helisignaalinfosüsteem

  Juhul kui jaamas ei edastata valjuhääldi kaudu olulisi heliteadaandeid (vt 4.1.2.12), tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt tuleb tagada alternatiivse infosüsteemi olemasolu, mille kaudu reisijad saavad sama teavet heliteadaannete kujul (näit personaliga või automaatne telefoniinfoteenus). |
| --- | --- |

—

Reisijate helisignaalinfosüsteem

Reisijate helisignaalinfosüsteem

Juhul kui jaamas ei edastata valjuhääldi kaudu olulisi heliteadaandeid (vt 4.1.2.12), tuleb rakendada käituseeskirju, mille kohaselt tuleb tagada alternatiivse infosüsteemi olemasolu, mille kaudu reisijad saavad sama teavet heliteadaannete kujul (näit personaliga või automaatne telefoniinfoteenus).

| — | Ooteplatvorm – ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

  Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse ning peavad demonstreerima selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.
  Eespoolöeldu põhjal võib kõnealusest nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõnes kohas veidi muuta.
  Käituseeskirju rakendatakse, et võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt 4.1.2.19) nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongile mineku abivahendite kasutamise ala jaoks kindlaks määrata.
  Iga rongile mineku abivahendi jaoks peab ooteplatvormil jääma 1 500 mm vaba ruumi platvormi äärest (vt 4.1.2.19). |
| --- | --- |

—

Ooteplatvorm – ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

Ooteplatvorm – ratastoolikasutajatele mõeldud rongile mineku abivahendite kasutamise ala

Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle piirkonna ooteplatvormil, kus kõnealuseid vahendeid tõenäoliselt kasutatakse ning peavad demonstreerima selle sobilikkust. Ala peab ühilduma olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.

Eespoolöeldu põhjal võib kõnealusest nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõnes kohas veidi muuta.

Käituseeskirju rakendatakse, et võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt 4.1.2.19) nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongile mineku abivahendite kasutamise ala jaoks kindlaks määrata.

Iga rongile mineku abivahendi jaoks peab ooteplatvormil jääma 1 500 mm vaba ruumi platvormi äärest (vt 4.1.2.19).

| — | Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

  Rakendatakse käituseeskirju seoses rongile mineku abivahendite käitamisega jaamapersonali poolt (vt 4.1.2.21.1 ja 2).
  Rakendatakse käituseeskiri seoses personali poolt opereeritava eemaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega (vt 4.1.2.21.2).
  Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning paigutada (vt 4.1.2.21.2). |
| --- | --- |

—

Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

Mehaaniliste ja elektriliste ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

Rakendatakse käituseeskirju seoses rongile mineku abivahendite käitamisega jaamapersonali poolt (vt 4.1.2.21.1 ja 2).

Rakendatakse käituseeskiri seoses personali poolt opereeritava eemaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega (vt 4.1.2.21.2).

Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali võime ohutult käitada pealesõiduteid, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning paigutada (vt 4.1.2.21.2).

| — | Ratastoolikasutajate abistamine

  Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali teadlikkus sellest, et ratastoolide kasutajad võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.
  Väljaõppinud personali kohaloleku tagamiseks võib ratastooli kasutajatelt paluda, et nad esitaksid abipalve eelnevalt. |
| --- | --- |

—

Ratastoolikasutajate abistamine

Ratastoolikasutajate abistamine

Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali teadlikkus sellest, et ratastoolide kasutajad võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.

Väljaõppinud personali kohaloleku tagamiseks võib ratastooli kasutajatelt paluda, et nad esitaksid abipalve eelnevalt.

| — | Samatasandiline järelevalvega raudteeületuskoht

  Kui riiklikud eeskirjad näevad ette samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade olemasolu, tuleb rakendada käituseeskirju tagamaks, et samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade personal osutaks piiratud liikumisvõimega inimestele vajalikku abi, sealhulgas märguanne selle kohta, millal ülekäik on ohutu. |
| --- | --- |

—

Samatasandiline järelevalvega raudteeületuskoht

Samatasandiline järelevalvega raudteeületuskoht

Kui riiklikud eeskirjad näevad ette samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade olemasolu, tuleb rakendada käituseeskirju tagamaks, et samatasandiliste järelevalvega raudteeületuskohtade personal osutaks piiratud liikumisvõimega inimestele vajalikku abi, sealhulgas märguanne selle kohta, millal ülekäik on ohutu.

4.1.5.   Hoolduseeskirjad

3. osas esitatud oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK hoolduseeskirjad, mis on omased infrastruktuuri allsüsteemile vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, nagu on määratletud punktis 1.1, järgmised:

infrastruktuuri juhil või jaamaülemal peavad olema eeskirjad, mis hõlmavad piiratud liikumisvõimega inimestele lisaabi osutamist nende poolt kasutatavate abivahendite hoolduse, asendamise või parandamise korral.

4.1.6.   Kutsekvalifikatsioon

Infrastruktuuri allsüsteemi toimimiseks vajalikud käesoleva KTK personali kvalifikatsiooninõuded vastavalt punktis 1.1 määratletud tehnilisele kohaldamisalale ning vastavalt punktile 4.1.4, milles on esitatud olulised käituseeskirjad, on järgmised:

Personali, kelle ülesandeks on rongide saatmine, jaamas reisijatele teenuste ja abi osutamine ning piletite müük, erialane ettevalmistus peab sisaldama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimetega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

Infrastruktuuri eest hoolitsemise ning selle toimimise eest vastutavate inseneride ja juhatajate erialane ettevalmistus peab sisaldama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimetega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

4.1.7.   Töötervishoid ja tööohutus

Käesolevas KTKs ei esitata erinõudeid infrastruktuuri allsüsteemi toimimise eest vastutavale personalile seoses töötervishoiu ja tööohutusega ega ka käesoleva KTK rakendamise puhul.

4.1.8.   Infrastruktuuriregister

Nõudmised infrastruktuuriregistrile seoses käesoleva KTKga on järgmised:

| — | geograafiline kohaldamisala nagu see on määratletud punktis 1.2; |
| --- | --- |

—

geograafiline kohaldamisala nagu see on määratletud punktis 1.2;

| — | määratletud geograafilise kohaldamisala raames tuleb esitada loetelu jaamadest, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd; |
| --- | --- |

—

määratletud geograafilise kohaldamisala raames tuleb esitada loetelu jaamadest, mille suhtes kohaldatakse käesolevat KTKd;

| — | iga määratletud jaama suhtes tuleb esitada loetelu ooteplatvormidest, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse. |
| --- | --- |

—

iga määratletud jaama suhtes tuleb esitada loetelu ooteplatvormidest, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse.

Iga määratletud jaama ning kõigi ooteplatvormide puhul, mis kuuluvad käesoleva KTK kohaldamisalasse, tuleb koostada nimekiri järgmistest omadustest ning kirjeldada neid seoses käesoleva KTK asjaomaste punktidega:

| — | parkimisvõimalused vastavalt punktile 4.1.2.2; |
| --- | --- |

—

parkimisvõimalused vastavalt punktile 4.1.2.2;

| — | takistusteta tee(d) vastavalt punktile 4.1.2.3; |
| --- | --- |

—

takistusteta tee(d) vastavalt punktile 4.1.2.3;

| — | kombatavad teed nende olemasolu korral vastavalt punktile 4.1.2.3.2; |
| --- | --- |

—

kombatavad teed nende olemasolu korral vastavalt punktile 4.1.2.3.2;

| — | tualettruumid, sealhulgas ratastooliga ligipääsetavad tualettruumid vastavalt punktile 4.1.2.7; |
| --- | --- |

—

tualettruumid, sealhulgas ratastooliga ligipääsetavad tualettruumid vastavalt punktile 4.1.2.7;

| — | piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid vastavalt punktile 4.1.2.9; |
| --- | --- |

—

piletimüük, infopunktid ja kliendiabipunktid vastavalt punktile 4.1.2.9;

| — | visuaalsed infosüsteemid vastavalt punktile 4.1.2.11; |
| --- | --- |

—

visuaalsed infosüsteemid vastavalt punktile 4.1.2.11;

| — | kaldteed, eskalaatorid, liftid või liikuvad teed vastavalt punktile 4.1.2.17; |
| --- | --- |

—

kaldteed, eskalaatorid, liftid või liikuvad teed vastavalt punktile 4.1.2.17;

| — | iga ooteplatvormi kõrgus, asetus, laius ja pikkus vastavalt punktidele 4.1.2.18 ja 4.1.2.19; |
| --- | --- |

—

iga ooteplatvormi kõrgus, asetus, laius ja pikkus vastavalt punktidele 4.1.2.18 ja 4.1.2.19;

| — | nende olemasolu korral abivahendid rongi sisenemiseks ning nende kirjeldus vastavalt punktile 4.1.2.21; |
| --- | --- |

—

nende olemasolu korral abivahendid rongi sisenemiseks ning nende kirjeldus vastavalt punktile 4.1.2.21;

| — | samatasandilised raudteeületuskohad, kui need on ligipääsetavad piiratud liikumisvõimalusega inimestele, vastavalt punktile 4.1.2.22. |
| --- | --- |

—

samatasandilised raudteeületuskohad, kui need on ligipääsetavad piiratud liikumisvõimalusega inimestele, vastavalt punktile 4.1.2.22.

Juhul kui KTK vastavuse tagamiseks on kohaldatud riiklikke eeskirju, esitatakse registris asjaomased eeskirjad ja punktid seoses vastava punktiga registris.

4.2.   Veeremi allsüsteem

4.2.1.   Sissejuhatus

Üleeuroopaline tavaraudteesüsteem, mille suhtes kohaldatakse direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, ning mille üks osa on kõnealune allsüsteem, on ühtne süsteem, mille ühilduvust on vaja kontrollida. Ühilduvust tuleb kontrollida eriti iga allsüsteemi ning selle liidestega süsteemis, millesse see integreeritud on, samuti käitus- ja hoolduseeskirjade kirjelduste puhul.

Allsüsteemi ja selle liideste talituslikud ja tehnilised kirjeldused, mida kirjeldatakse punktis 4.2.2., ei nõua spetsiaalse tehnoloogia ega tehniliste lahenduste kasutamist, välja arvatud juhul, kui see on üleeuroopalise tavaraudteesüsteemi toimimiseks kindlasti vajalik. Kuid koostalitluse uuenduslikud lahendused võivad vajada uusi kirjeldusi ja/või uusi hindamismeetodeid. Tehniliste uuenduste võimaldamiseks arendatakse need kirjeldused ja hindamismeetodid välja punktides 6.1.4 ja 6.2.4 kirjeldatud protsessi käigus.

Võttes arvesse kõiki kohaldatavaid olulisi nõudeid, iseloomustavad veeremi allsüsteemi:

4.2.2.   Talitlus- ja tehnilised kirjeldused

4.2.2.1.   Üldosa

3. punkti oluliste nõuete valguses hõlmavad veeremi allsüsteemi talitlus- ja tehnilised kirjeldused seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga järgmist:

| — | istmed |
| --- | --- |

—

istmed

| — | ratastoolide kohad |
| --- | --- |

—

ratastoolide kohad

| — | uksed |
| --- | --- |

—

uksed

| — | valgustus |
| --- | --- |

—

valgustus

| — | tualettruumid |
| --- | --- |

—

tualettruumid

| — | takistusteta vahekäigud |
| --- | --- |

—

takistusteta vahekäigud

| — | kliendiinfo |
| --- | --- |

—

kliendiinfo

| — | muutused kõrguses |
| --- | --- |

—

muutused kõrguses

| — | käsipuud |
| --- | --- |

—

käsipuud

| — | ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad |
| --- | --- |

—

ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

| — | transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise koht |
| --- | --- |

—

transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise koht

Iga põhinäitaja puhul juhatab teema sisse üldine punkt.

Järgmised punktid kirjeldavad üksikasjalikult tingimusi, mis on vajalikud üldpunktis mainitud nõudmiste täitmiseks.

4.2.2.2.   Istmed

4.2.2.2.1.   Üldosa

Käepidemed või vertikaalsed käsipuud või muud abivahendid vahekäigus tasakaalu säilitamiseks peavad asetsema kõikide vahekäiguäärsete istmete tagakülgedel, välja arvatud juhul, kui iste puudutab teise, vastupidises suunas asetatud istme tagakülge, millele on paigaldatud käepide või mis puudutab vaheseina.

Käepidemed või muud abivahendid tasakaalu säilitamiseks peavad asetsema põrandast 800–1 200 mm kõrgusel, ei tohi eenduda vahekäiku ning peavad olema istmega kontrastses värvitoonis.

Pikisuunas asetsevate istmete alas kasutatakse tasakaalu hoidmiseks käsipuid. Need käsipuud peavad jääma üksteisest minimaalselt 2 000 mm kaugusele, asuma põrandast 800–1 200 mm kõrgusel ning olema sõiduki sisemusega kontrastses värvitoonis.

Käsipuudel ega muudel abivahenditel ei tohi olla teravaid servi.

4.2.2.2.2.   Eelisõigusistmed

4.2.2.2.2.1.   Üldosa

Eelisõigusistmeteks piiratud liikumisvõimega inimestele peab olema määratud vähemalt 10 protsenti veeremi või eraldi sõiduki, samuti iga klassi istmetest.

Eelisõigusistmed ja neid sisaldavad sõidukid tuleb märgistada tähistega vastavalt lisa N punktidele N.3 ja N.8 ning nendega tuleb teavitada teisi reisijaid, et nimetatud istekohad tuleb vabastada inimestele, kel on õigus neid kasutada.

Eelisõigusistmed peavad asuma reisijatesalongi piires ning välisuste vahetus läheduses.

Kui istmed on varustatud käsitugedega, tuleb eelisõigusistmed varustada liikuvate käsitugedega, see ei kehti aga käsitugede kohta, mis on kinnitatud piki sõiduki kerepoolset külge. Liikuvaid käsitugesid peab olema võimalik liigutada asendisse, mis on paralleelne istme seljatoega, et võimaldada vaba juurdepääs antud istmele või ükskõik millisele selle istmega külgnevale eelisõigusistmele.

Eelisõigusistmed ei tohi olla klappistmed.

Iga eelisõigusiste ja selle kasutajale ligipääsetav pind peavad olema vastavuses jooniste 1–4 diagrammidega.

Kogu eelisõigusistme kasulik istumispind peab olema vähemalt 450 mm lai (vt joonis 1).

Image

Iga eelisõigusistme istmepadja ülaosa peab istme esiosast mõõdetuna asuma põrandast 430–500 mm kõrgusel. Iga istme kohale jääva ruumi puhaskõrgus peab olema vähemalt 1 680 mm põrandapinnast (vt joonis 2), välja arvatud kahekorruseliste rongide puhul, milles on istmete kohale paigutatud pagasiraamid. Sellisel juhul võib eelisõigusistmete kohal asuva ruumi puhaskõrgus pagasiraamide all olla 1 520 mm, eeldades et vähemalt 50 % eelisõigusistmete puhul on vastav kõrgus 1 680 mm.

Märkus: Joonistel 2–4 esitatud läbilõige on tehtud istmete keskjoonelt.

Image

Image

Image

Kui on paigaldatud allalastava seljatoega toolid, tuleb mõõdud võtta hetkel, kui istmed on täielikult püstises asendis.

4.2.2.2.2.2.   Ühes suunas asetsevad istmed

Ühes suunas asetsevate eelisõigusistmete puhul peavad iga istme ette jääva ruumi mõõtmed olema kooskõlas joonisega 2.

Nagu näidatud joonistel 1–4, peab kaugus istme seljatoe esipinna ja selle ees asuva istme tagumise osa püsttasandi vahel olema vähemalt 680 mm, pöörates tähelepanu sellele, et nõutud istmetevaheline kaugus mõõdetaks istme keskelt 70 mm kõrgusel sellest kohast, kus istmepadi ühineb seljatoega. Istmepadja esiääre ja esiistme seljatoe püsttasandi vahele peab jääma vähemalt 230 mm vaba ruumi.

4.2.2.2.2.3.   Vastastikku asetsevad istmed

Kui on paigaldatud vastastikku asetsevad eelisõigusistmed, peab istmepatjade esiäärte vaheline kaugus olema vähemalt 600 mm (vt joonis 4).

Kui vastastikku asetsevad eelisõigusistmed on varustatud lauaga, peab istmepadja esiääre ja laua väljaulatuva ääre vahele jääma vähemalt 230 mm horisontaalset vaba ruumi (vt joonis 3).

4.2.2.3.   Ratastoolide kohad

Sõltuvalt rongi pikkusest, vedur või veduk välja arvatud, ei tohi rongis olla vähem ratastoolikohti kui näidatud alljärgnevas tabelis:

| Rongi pikkus | Ratastoolidele mõeldud kohti rongi kohta |
| --- | --- |
| Vähem kui 205 meetrit | 2 ratastoolikohta |
| 205 kuni 300 meetrit | 3 ratastoolikohta |
| Üle 300 meetri | 4 ratastoolikohta |

Rongi pikkus

Ratastoolidele mõeldud kohti rongi kohta

Vähem kui 205 meetrit

2 ratastoolikohta

205 kuni 300 meetrit

3 ratastoolikohta

Üle 300 meetri

4 ratastoolikohta

Stabiilsuse tagamiseks peab ratastoolikoht olema projekteeritud nii, et ratastool asetseks kas esi- või tagaosaga sõidusuunas.

Ühele ratastoolile mõeldud koht peab mahutama ühe järgmiste näitajatega ratastooli:

kui abivahendid rongi sisenemiseks asuvad jaamades, peab nende hulka kuuluma üks lisas M kirjeldatud näitajatega ratastool:

Ratastooli jaoks mõeldud alal ei tohi sõiduki põranda ja lae vahele jääda ühtki takistust peale pea kohal asuva pagasiresti, sõiduki seinale või lakke kinnitatud horisontaalse käsipuu või punkti 4.2.2.10 nõuetele vastava laua.

Vähim kaugus piki tasapinda ratastoolikoha ja selle ette jääva pinna 2 vahel peab olema kooskõlas joonisega 5. Pind 1 võib olla suletud klappiste või vahesein.

Image

Kui tasapind 2 on reisijaistme istmepadja esiäär vastastikku asetseva asetuse korral ja kui see iste võib olla hõivatud reisija poolt, peab kaugus olema vähemalt 300 mm.

Kui tasapind 2 on ratastoolikoha ette jääv reisijaistme seljatugi ühes suunas asetsevate istmete korral või vahesein või suletud klappiste, siis peab kaugus olema vähemalt 200 mm.

Image

Ratastoolile mõeldud kohale võib olla paigaldatud klappiste, kuid see ei tohi ülestõstetud asendis ulatuda ratastoolile ettenähtud alale.

Ratastooliala ühes otsas peab olema 700 mm laiune (vt joonis 6) konstruktsioon või mõni muu sobiv seadeldis. Selle konstruktsiooni või seadeldise kõrgus peab ennetama seljaga vastu konstruktsiooni või seadeldist paikneva ratastooli tahapoole ümberminemist.

Ratastoolikoha kõrval või selle vastas peab olema vähemalt üks iste ratastoolikasutajaga koos reisiva isiku jaoks. See iste peab olema sama mugav kui teised istmed ning võib asuda ka teiselpool takistusteta vahekäiku.

Ratastoolikoht peab olema varustatud häireseadmega, mis võimaldaks ratastooli kasutajal ohu korral teavitada inimest, kes saab võtta tarvitusele kohased meetmed. Häireseade peab asuma ratastoolis istuva inimese käeulatuses.

Kui häireseade on aktiveeritud, peab olema näha ja kuulda, et häiresüsteem on sisse lülitatud.

Häireseade ei tohi olla paigutatud kitsasse süvendisse või mõnda teise varjatud kohta, mis takistaks selle vahetut käsitsemist.

Häireseadme asukoht peab olema eelistatavalt mugavalt ratastoolikasutaja käeulatuses ja mitte maksimumkaugusel.

Image

Ratastoolikohale või otse selle kõrvale tuleb paigutada lisa N punktidele N.3 ja N.4 vastav silt, et tähistada kõnealune ala ratastoolikohana.

4.2.2.4.   Uksed

4.2.2.4.1.   Üldosa

Üldkasutatava käsitsi avatava ukse puhul toimub ukselingi avamine või vabastamine peopesa abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

Ukse ajamid, kas siis käsitsi opereeritavad või surunupud, peavad olema kontrastses toonis oma taustaga.

Kui ukse liikumapanemiseks kasutatakse surunuppe või muid kaugjuhtimisseadeid, siis ei tohi surunupu või seadeldise toimimiseks vajalik jõud olla suurem kui 15 njuutonit.

Kui nii ukse avamiseks kui sulgemiseks vajalikud surunupud asuvad üksteise kohal, siis on ülemine nupp alati ukse avamiseks.

4.2.2.4.2.   Välisuksed

4.2.2.4.2.1.   Allsüsteemi nõuded

Reisijatele ettenähtud nii automaatsed kui poolautomaatsed välisuksed peavad sisaldama seadmeid, mis tunneksid ära, kui reisija on nende sulgumise hetkel uksel. Sellisel puhul seiskuvad uksed automaatselt ning jäävad piiratud ajaks avatuks.

Kõigi reisijatele mõeldud välisuste puhaslaius peab olema uste avatud oleku hetkel vähemalt 800 mm.

Väljastpoolt peavad välisuksed olema värvitud või tähistatud viisil, mis oleks kontrastis sõiduki kere muu tooniga.

Ratastooliga ligipääsetavad välisuksed peavad olema ratastoolikohtadele kõige lähemal asetsevad uksed rongis.

Ratastooliga ligipääsetav välisuks peab olema selgelt tähistatud sildiga, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4.

Sõiduki sees peavad välisuksed olema selgelt tähistatud, kasutades ukse vahetus ümbruses põrandakatet, mis on sõidukis kontrastses värvitoonis ülejäänud põrandakattega.

Enne ukse avamist peab kõlama signaal, mis oleks selgelt kuulda nii rongis sees kui ka väljaspool olevatele inimestele. Kõnealune hoiatussignaal peab kestma vähemalt viis sekundit, kui ust ei avata, võib signaal lõppeda kolme sekundi pärast. Seda nõuet ei kohaldata välimistele helisignaalidele 1. ja 2. klassi kiirrongides.

Kui uks avaneb automaatselt või seda teeb kaugjuhtimise teel juht või muu rongipersonali liige, siis kestab hoiatussignaal kolm sekundit alates hetkest, mil uks hakkab avanema.

Kui automaatselt sulguv või kaugjuhtimise teel suletav uks hakkab liikuma, antakse rongis sees ja sellest väljaspool viibijatele helisignaal. Signaal peab kõlama vähemalt 2 sekundit enne uste sulguma hakkamist ning selle kõla peab olema erinev signaalist, mis kostub ukse avamise hetkel. Signaal kõlab, kuni uks on sulgunud.

Uksehoiatussignaalide heliallikas peab asetsema juhtimisseadeldise juures või, nimetatud seadeldise puudumisel, ukseava kõrval.

Reisijatele mõeldud ukse helisignaalid – ukse avanemine

| — | Näitajad






  — | pidev või aeglane mitmetooniline impulss (kuni 2 impulssi sekundis) kahest kombineeritud toonist |
| --- | --- | --- |

—

Näitajad

—

pidev või aeglane mitmetooniline impulss (kuni 2 impulssi sekundis) kahest kombineeritud toonist

| — | Sagedused






  — | 3 000 Hz +/- 500 Hz
  ning |
| --- | --- | --- |

—

Sagedused

—

3 000 Hz +/- 500 Hz

+

ning

| — | 1 750 Hz +/- 500 Hz |
| --- | --- |

—

1 750 Hz +/- 500 Hz

+

| — | Helirõhutase
  70 dB LAeq, T
  ± 2 mõõdetuna tamburi keskpunktis 1,5 m kõrgusel põrandapinnast. (T = helisignaali kogukestus) |
| --- | --- |

—

Helirõhutase

70 dB LAeq, T
  ± 2 mõõdetuna tamburi keskpunktis 1,5 m kõrgusel põrandapinnast. (T = helisignaali kogukestus)

Aeq, T

±

Reisijatele mõeldud ukse helisignaalid – ukse sulgumine

| — | Näitajad






  — | Kiire impulssheli (6–10 impulssi sekundis) |
| --- | --- | --- |

—

Näitajad

—

Kiire impulssheli (6–10 impulssi sekundis)

| — | Sagedus






  — | 1 900 Hz +/- 500 Hz |
| --- | --- | --- |

—

Sagedus

—

1 900 Hz +/- 500 Hz

+

| — | Helirõhutase
  70 dB LAeq, T
  +/- 2 mõõdetuna sõidukist väljaspool, 1,5 m kaugusel sõiduki kerepoolse ukse keskjoonest 1,5 m kõrgusel ooteplatvormist. Sisemine mõõtmine avatud häirena (T = helisignaali kogukestus). |
| --- | --- |

—

Helirõhutase

70 dB LAeq, T
  +/- 2 mõõdetuna sõidukist väljaspool, 1,5 m kaugusel sõiduki kerepoolse ukse keskjoonest 1,5 m kõrgusel ooteplatvormist. Sisemine mõõtmine avatud häirena (T = helisignaali kogukestus).

Aeq, T

+

Ukse avamine toimub kas rongipersonali poolt või poolautomaatsena (s.t reisija vajutab surunupule).

Ukse juhtimisseadeldis peab paiknema kas ukselehe kõrval või peal.

Ooteplatvormilt opereeritavate välisukse juhtimisseadeldiste kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 200 mm kõrgusel ooteplatvormi kohal kõikide platvormide puhul, kus rong peatub. Välisukse seespoolsete juhtimisseadeldiste kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 200 mm kõrgusel sõiduki põrandapinnast.

4.2.2.4.2.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui ukse käitamiseks kasutatakse surunuppe, siis peab iga surunupu puhul olema arusaadav visuaalse märgi kaudu kas nupu peal või tema ümber, et see on aktiveeritud, ning tema toimimiseks vajalik jõud ei tohi ületada 15 njuutonit. Kui ukse sulgumise käivitab rongipersonal kaugjuhtimisseadeldise abil, siis visuaalne signaal peab lõppema mitte alla 2 sekundi enne uste sulguma hakkamist.

Sellised surunupud tunneb ära neid puudutades (näiteks kombatavad märgid) ning need märgivad tegevust.

4.2.2.4.3.   Siseuksed

4.2.2.4.3.1.   Allsüsteemi nõuded

Automaatsed ja poolautomaatsed siseuksed peavad sisaldama seadmeid, mis hoiaksid ära reisijate lõksujäämise uste kasutamise ajal.

Siseuste olemasolu korral peavad nad vastama käesoleva punkti nõuetele.

Ratastooliga ligipääsetavate uste puhaslaius peab olema vähemalt 800 mm.

Üldkasutatava käsitsi avatava ukse puhul toimub ukselingi sulgemine või avamine peopesa abil, rakendades jõudu mitte üle 20 njuutoni.

Käsitsi avatava ukse avamiseks või sulgemiseks vajaminev jõud ei tohi ületada 60 njuutonit.

Siseuste juhtimisseadeldiste kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 200 mm kõrgusel sõiduki põrandast.

Automaatsed sõidukisisesed ja järjestikused ühendusuksed peavad toimima kas sünkroonselt paarina või peab teine uks automaatselt tuvastama, kui inimene sellele läheneb, ning siis avanema.

Kui üle 75 % ukse pinnast on läbipaistvast materjalist, siis tuleb see märgistada vähemalt kahe silmatorkava siltide, logode, embleemide või kaunistuselementide triibuga. Ülemine triip peab asuma kõrgusel 1 500–2 000 mm ja alumine kõrgusel 850–1 000 mm ning need peavad olema kontrastses värvitoonis nende taustaga kogu ukse laiuse ulatuses. Triibud peavad olema vähemalt 100 mm kõrgused.

4.2.2.4.3.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui ukse käitamiseks kasutatakse surunuppe, siis peab iga surunupp (või selle ümbrus) olema aktiveeritud olekus valgustatud ning tema toimimiseks vajalik jõud ei tohi olla suurem kui 15 njuutonit.

Kontrollseadeldise kese ei tohi olla alla 800 mm ja üle 1 200 mm kõrgusel sõiduki põrandapinnast.

Sellised seadeldised tunneb ära neid puudutades (näiteks kombatavad märgid) ning need märgivad tegevust.

4.2.2.5.   Valgustus

Sõiduki trepiastmete valgustatuse tase peab olema vähemalt 75 luksi, mõõdetuna astme laiusest 80 % ulatuses, kui valgustus asetseb astme sees või selle kõrval.

4.2.2.6.   Tualettruumid

4.2.2.6.1.   Üldosa

Kui rong on varustatud tualettruumidega, siis peab ratastoolikohast olema tagatud juurdepääs universaaltualettruumile ning see peab olema kooskõlas nii tava- kui universaaltualettruumidele esitatavate nõuetega.

4.2.2.6.2.   Tavatualettruum (nõuded koostalitluse komponentidele)

Tavatualettruum ei ole kavandatud ligipääsetavana ratastoolikasutajale.

Ukse kasutatav laius peab olema vähemalt 500 mm.

Tualettruumi väli- või siseküljel asuva uksekäepideme, luku või ukseavamisseadeldise kese peab paiknema vähemalt 800 mm ja mitte üle 1 200 mm kõrgusel põrandapinnast.

Kui uks on lukustatud, peab sellest märku andma nii visuaalne kui ka kombatav märgistus (või helisignaal).

Kõigi tualettruumi sisemuses asuvate ukseavamisseadeldiste ja muu sisustuse (välja arvatud mähkimislauad) toimimiseks vajalik jõud ei tohi ületada 20 njuutonit.

Kõik juhtimisseadeldised, sealhulgas loputussüsteem, peavad olema kontrastses värvis ja/või toonis oma taustaga ning neid peab olema võimalik puudutades ära tunda.

Iga juhtimisseadeldise käitamiseks peab tagama selget ja täpset teavet edastavate siltide olemasolu, kasutades piktogramme ning need peavad olema kombatavad.

WC-poti ja kraanikausi kõrvale peavad olema paigaldatud vertikaalne ja/või horisontaalne käsipuu.

Käsipuud peavad olema ümarad ja nende välimine diameeter peab olema 30–50 mm, ning nad peavad asetsema vähemalt 45 mm kaugusel mis tahes kõrvalasuvast pinnast. Kui käsipuu on kõver, siis peab kõveriku sisemine raadius olema vähemalt 50 mm.

Prill-laud ja WC-poti kaas ning kõik käsipuud peavad olema kontrastses värvis ja/või toonis oma taustaga.

4.2.2.6.3.   Universaaltualettruum

Universaaltualettruum on tualettruum, mis on projekteeritud viisil, et seda saaksid kasutada kõik reisijad, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimeste kõikidesse kategooriatesse kuuluvad inimesed.

4.2.2.6.3.1.   Nõuded koostalitluse komponentidele (universaaltualettruum)

Tualettruumi ukse puhaslaius peab olema vähemalt 800 mm.

Ukse välimine külg peab olema tähistatud sildiga, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4.

Tualettruumi välimisel või sisemisel küljel asuva ukselingi, luku või ukseavamisseadeldise kese peab paiknema vähemalt 800 mm ja alla 1 200 mm kõrgusel põrandapinnast.

Kui uks on lukustatud, peab sellest teavitama nii visuaalne kui kombatav märgistus (või helisignaal).

Kõigi tualettruumi sisemuses asuvate ukseavamisseadeldiste ja muu sisustuse (välja arvatud mähkimislauad) toimimiseks vajalik jõud ei tohi ületada 20 njuutonit.

Tualettruumis peab olema piisavalt ruumi lisas M määratletud ratastooli manööverdamiseks WC-poti kõrvale, vt joonis 8a.

Image

WC-poti ees peab olema vaba ruumi vähemalt 700 mm, nagu näidatud joonisel 8b.

Image

Prill-laua mõlemal küljel peab olema horisontaalne käsipuu, mille mõõdud on kooskõlas eelmise punkti nõuetega. Ratastooliga ligipääsetaval küljel peab käsipuu olema liigendatud viisil, mis võimaldaks ratastoolikasutajal takistusteta liik WC-potile ja tagasi, vt joonised 9 ja 10. Käsipuu ulatub WC-poti esimese servani.

Image

Image

Prill-laua kõrgus peab allalastud asendis olema 450–500 mm kõrgusel põrandapinnast.

Kõik mugavused (kraanikauss, seebidosaator, peegel, veekraan ja kätekuivati) peavad olema ratastoolis inimesele kergesti kättesaadavad.

Tualettruumis peab olema vähemalt kaks häireseadet, mis ohu korral võimaldavad piiratud liikumisvõimega inimesel teavitada isikut, kes saab võtta tarvitusele kohased meetmed. Üks häireseade peab asuma põrandast mitte kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna vertikaalselt põrandapinnast häireseadme ülaservani. Teine seade peab paiknema põrandast mitte alla 800 mm ja mitte üle 1 200 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt seadme ülaservani.

Madalamal asuv häireseade peab asetsema nii, et põrandal lebav inimene selleni ulatuks. Need kaks seadet peavad asetsema tualettruumi eri vertikaalpindadel, nii et nendeni oleks võimalik ulatuda mitmest eri asendist.

Häireseade peab eristuma kõigist muudest tualettruumis paiknevatest seadeldistest ning peab olema teist värvi kui muud seadeldised.

Iga häireseade kõrval peab olema märgis, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.7. Kõnealune märgis peab kirjeldama häireseadme ülesannet ja selle käitamiseks vajalikke tegevusi ning peab olema kontrastses toonis oma taustaga ja edastama selget visuaalset ja kombatavat teavet.

Tualettruumis peab olema näha ja kuulda, et häiresüsteem on käivitatud.

4.2.2.6.3.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele (mähkimislaud)

Kui ei ole eraldi lastele ettenähtud ruume, siis peab beebide mähkimiseks vajalik laud paiknema universaaltualettruumis. Kasutamisasendis peab mähkimislaua kõrgus olema 800–1 000 mm põrandapinnast. Laud peab olema vähemalt 500 mm lai ja 700 mm pikk.

Mähkimislaud peab olema konstrueeritud nii, et imik sealt kogemata maha ei libiseks, sellel ei tohi olla teravaid servi ning selle kandejõud on vähemalt 80 kg.

Kui mähkimislaud eendub kasutatavasse tualettruumi, peab olema võimalik seda kokku panna, kasutades jõudu, mis ei ületa 25 njuutonit.

4.2.2.7.   Takistusteta vahekäigud

Sõiduki sissepääsu juurest alates peab läbi kogu sõiduki olema takistusteta vahekäigu laius vähemalt 450 mm põrandapinnast kuni 1 000 mm kõrguseni ning 550 mm kõrgusel 1 000–1 950 mm.

Takistusteta vahekäigu laius ühe rongikomplekti sõidukite vahel peab olema vähemalt 550 mm mõõdetuna sirgel ja tasasel teel.

Takistusteta vahekäigud ratastoolikohtadeni, ratastooliga ligipääsetavate alade ning uste juures peavad olema vähemalt 800 mm laiad kuni vähemalt 1 450 mm kõrguseni ükskõik millises kohas. Takistusteta vahekäik peab võimaldama lisas M kirjeldatud ratastoolil seda mööda takistusteta liikuda.

Puuetega inimestele mõeldud ratastoolikoha kõrval peab olema vähemalt 1 500 mm diameetriga vaba ruum ratastooli ümberpööramiseks. Ratastoolikoht võib olla osa nimetatud ümberpööramiseks mõeldud ruumist.

4.2.2.8.   Kliendiinfo

4.2.2.8.1.   Üldosa

Kogu teave peab olema järjepidev ning vastama Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Kogu teave peab olema kooskõlas üldise viitade ja informatsioonisüsteemiga, seda eriti seoses värvide ja kontrastidega rongides, ooteplatvormidel ja sissepääsude juures.

Visuaalne teave peab olema loetav kõigis valgustustingimustes, kui sõiduk töötab või jaam on avatud.

Visuaalne teave peab olema kontrastses värvitoonis oma taustaga.

Alapikendid peavad kirjatüübis Roman olema selgelt äratuntavad ning nende suurus peab olema vähemalt 20 % suurtähtedest.

Kokkusurutud üla- ja alapikendeid ei kasutata.

Informatsiooni (nii helisignaal- kui visuaalne teave) peab olema võimalik edastada rohkem kui ühes keeles. (Valiku keelte ja nende arvu kohta peab tegema raudtee-ettevõtja, võttes arvesse konkreetse rongiteenuse klientuuri.)

Esitatud peab olema järgmine teave:

| — | ohutusteave ja ohutuseeskirjad vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

ohutusteave ja ohutuseeskirjad vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

| — | helisignaaljuhised hädaohu korral; |
| --- | --- |

—

helisignaaljuhised hädaohu korral;

| — | hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele; |
| --- | --- |

—

hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele;

| — | rongiliine käsitlev teave; |
| --- | --- |

—

rongiliine käsitlev teave;

| — | rongis asuvate seadmete asukohta käsitlev teave. |
| --- | --- |

—

rongis asuvate seadmete asukohta käsitlev teave.

4.2.2.8.2.   Teave (märgistused, piktogrammid, kuulmisseadmed ja hädaabikutsungi seadeldised)

4.2.2.8.2.1.   Allsüsteemi nõuded

Kõik ohutussildid, hoiatavad, keelavad ja kohustuslike tegevuste sildid peavad sisaldama piktogramme ning kujundatakse ISO 3864-1 kohaselt.

Ühte suunda osutamiseks ei tohi ühes kohas üksteise kõrval olla rohkem kui viis piktogrammi koos suunda osutava noolega.

Kombatava teabe märgistused paigutatakse:

| — | tualettruumidesse vajaduse korral talitusliku teabega ning hädaabikutsungiks; |
| --- | --- |

—

tualettruumidesse vajaduse korral talitusliku teabega ning hädaabikutsungiks;

| — | rongidesse, ukse avamise/sulgemise nupu juurde ning hädaabikutsungiks. |
| --- | --- |

—

rongidesse, ukse avamise/sulgemise nupu juurde ning hädaabikutsungiks.

Reklaame ei tohi kombineerida teejuhiste ja teabesüsteemidega.

Paigaldada tuleb järgmised piiratud liikumisvõimega inimestele suunatud graafilised sümbolid:

| — | ratastooli sümbol, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4; |
| --- | --- |

—

ratastooli sümbol, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4;

| — | viidad ratastooliga ligipääsetavatele teenustele; |
| --- | --- |

—

viidad ratastooliga ligipääsetavatele teenustele;

| — | viidad ratastooliga ligipääsetavale uksele rongist väljaspool; |
| --- | --- |

—

viidad ratastooliga ligipääsetavale uksele rongist väljaspool;

| — | viidad ratastoolikohtadele rongis; |
| --- | --- |

—

viidad ratastoolikohtadele rongis;

| — | viidad universaaltualettruumidele. |
| --- | --- |

—

viidad universaaltualettruumidele.

Sümboleid võib kasutada koos teiste sümbolitega (näiteks lift, tualettruum, jne).

4.2.2.8.2.2.   Nõuded koostalitluse komponentidele

Kuulmisseadmete asukohale viitab märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.3 ja N.5.

Kui antud teenust pakutakse, viitab graafiline sümbol raske ja koguka pagasi hoiukohale.

Kui pakutakse abikutsungi või teabekutsungi teenust, siis viitab sellele märk, mida kirjeldatakse lisa N punktides N.3 ja N.6

ning sellel peavad olema:

| — | visuaalne ja heliline märguanne, et seadeldis on aktiveeritud; |
| --- | --- |

—

visuaalne ja heliline märguanne, et seadeldis on aktiveeritud;

| — | vajaduse korral seadeldise toimimist käsitlev lisateave. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seadeldise toimimist käsitlev lisateave.

Kui on olemas hädaabikutsungi seadeldis, peab see olema kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.6 ning sellel peavad olema:

| — | nii visuaalsed kui kombatavad sümbolid; |
| --- | --- |

—

nii visuaalsed kui kombatavad sümbolid;

| — | visuaalne ja heliline märguanne, et seadeldis on aktiveeritud; |
| --- | --- |

—

visuaalne ja heliline märguanne, et seadeldis on aktiveeritud;

| — | vajaduse korral seadeldise toimimist käsitlev lisateave. |
| --- | --- |

—

vajaduse korral seadeldise toimimist käsitlev lisateave.

Universaaltualettruumides ja ratastooliga ligipääsetavates tualettruumides, kus on hingedega käsipuud, peab olema graafiline sümbol, mis kujutab käsipuud nii ülestõstetud kui allalastud asendis.

4.2.2.8.3.   Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine)

Liini lõpp-punkt peab olema esitatud rongi ooteplatvormi-poolsel välisküljel vähemalt ühe reisijatele ettenähtud ukse kõrval vähemalt igal teisel vagunil.

Kui rongid toimivad süsteemis, mille kaudu edastatakse visuaalset muutuvat teavet jaama ooteplatvormidel 50 meetri kaugusel ning reisi lõpp-punkt ja teave liini kohta tuuakse ära ka rongi eesotsas, siis ei ole teabe edastamine iga sõiduki küljel kohustuslik.

Rongi sihtpunkt või liin peab olema esitatud igas vagunis.

Rongi järgmine peatus tuleb edastada viisil, et seda oleks võimalik lugeda vähemalt 51 %-lt istekohtadelt igas vagunis. Kõnealune teave tuleb edastada vähemalt kaks minutit enne vastavasse jaama jõudmist. Kui järgmine jaam on vähem kui kahe minuti teekonna kaugusel, siis kuvatakse järgmise jaama nimi ekraanile koheselt pärast eelmisest jaamast lahkumist.

Nõuet, et kuvatav sihtpunkt ja „järgmine peatus” peavad olema nähtav 51 %-lt istekohtadelt ei pea täitma, kui rong on osaliselt või tervenisti jagatud mitte rohkem kui 8 istekohaga kupeedeks, millesse pääseb koridori kaudu. Ekraan peab siiski olema nähtav koridoris kupee ees seisvale inimesele, samuti peab see olema nähtav ratastoolikohal asuvale reisijale.

Andmed rongi liini või võrgu kohta peavad olema kättesaadavad (raudtee-ettevõtja peab otsustama, mil moel kõnealust teavet edastatakse).

Teavet järgmise peatuspaiga kohta võib edastada samal ekraanil sihtpunkti nimega. Kohe kui rong on peatunud, peab see aga edastama sihtpunkti nime.

Süsteem peab olema võimeline edastama teadaandeid rohkem kui ühes keeles. (Valiku keelte ja nende arvu kohta peab tegema raudtee-ettevõtja, võttes arvesse konkreetse rongiteenuse klientuuri.)

Kui süsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada.

Kui sõidukis on broneeritavad istekohad, siis peab sõiduki number või täht (nagu seda kasutatakse broneerimissüsteemis) olema märgitud igal uksel või ukse kõrval mitte väiksemas kui 70 mm kõrguses kirjas.

Kui istekohti eristatakse numbrite või tähtede abil, siis peab iga istme number või täht olema märgitud vastaval istmel või selle kõrval mitte väiksemalt kui 12 mm kõrguses kirjas. Kõnealused numbrid ja tähed peavad olema kontrastses värvitoonis nende taustaga.

Rongis peab olema valjuhääldisüsteem, mida tuleb kasutada kas tavapäraste või hädaabiteadaannete edastamiseks juhi või mõne teise personaliliikme poolt, kes vastutab reisijate eest.

Süsteem võib toimida manuaalselt, automaatselt või eelprogrammeeritult. Kui süsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada.

Süsteemi tuleb kasutada rongi sihtpunkti ja järgmise peatuse teatamiseks või igast peatusest lahkumisel.

Süsteemi tuleb kasutada rongi järgmise peatuse teatamiseks vähemalt kaks minutit enne vastavasse jaama jõudmist. Kui järgmine jaam on vähem kui kahe minuti teekonna kaugusel, siis kuvatakse järgmise jaama nimi ekraanile koheselt pärast eelmisest jaamast lahkumist.

Vastavalt IEC 60268-16 16.osale peab heliteadaannete RASTI tase olema igal pool vähemalt 0,5. Süsteem peab vastama nõuetele iga istme ning ratastoolile mõeldud koha juures.

Süsteem peab olema võimeline edastama teadaandeid rohkem kui ühes keeles. (Valiku keelte ja nende arvu kohta peab tegema raudtee-ettevõtja, võttes arvesse konkreetse rongiteenuse klientuuri.)

Kui süsteem on automaatne, peab olema võimalik vigast või eksitavat teavet välja jätta või parandada.

4.2.2.8.4.   Teave (Nõuded koostalitluse komponentidele)

Iga jaama nimi (võib olla lühendatud), või teate sõnad peavad ekraanil olema vähemalt 2 sekundit. Kui kasutatakse keritavat ekraani (horisontaalset või vertikaalset), siis esitatakse iga täielikku sõna vähemalt 2 sekundi jooksul ning horisontaalne kerimise kiirus ei ületa 6 märki sekundis. Kõik kirjalikud tekstid kirjutatakse kasutades Sans Serif'i kirjatüüpi ja segatähtedega (s.t ei kirjutata üksnes trükitähtedega).

Sans Serif'

Välimistel siltidel rongi eesotsas kasutatavad trükitähed ja numbrid peavad olema vähemalt 70 mm kõrgused ning rongi küljel 35 mm kõrgused.

Rongi sees peab kirja suurus olema vähemalt 35 mm alates lugemiskaugusest 5 000 mm.

35 mm kõrgust kirja peetakse loetavaks kuni 10 000 mm kauguselt.

4.2.2.9.   Muutused kõrguses

Sisemiste trepiastmete (mitte välisastmed) maksimumkõrgus on 200 mm ja miinimumsügavus on 280 mm, mõõdetuna trepi keskjoonelt. Esimesel ja viimasel trepiastmel peab kogu trepi laiuses asetsema kontrastne 45–50 mm laiune triip nii trepiastme ääre ees kui peal. Kahekordsetel rongidel võib ülemisele korrusele viivate treppide puhul miinimumsügavus olla 270 mm.

Treppi ei tohi olla ratastooliga ligipääsetava välimise ukse tamburis, ratastoolile ettenähtud koha, universaalse magamiskupee ning universaaltualettruumi juures, välja arvatud ukse lävepakk, mis ei tohi olla kõrgem kui 15 mm.

Rongis asuvate kaldteede puhul ei tohi nende suurim kalle ületada järgmisi näitajaid:

| Kaldtee pikkus | Suurim kalle (kraadides) | Suurim kalle (%) |
| --- | --- | --- |
| > 1 000 mm | 4,47 | 8 |
| 600–1 000 mm | 8,5 | 15 |
| Alla 600 mm | 10,2 | 18 |

Kaldtee pikkus

Suurim kalle (kraadides)

Suurim kalle (%)

> 1 000 mm

4,47

8

600–1 000 mm

8,5

15

Alla 600 mm

10,2

18

Märkus: Kõnealuseid kaldeid tuleb mõõta, kui sõiduk seisab sirgel ja tasasel pinnal.

Märkus:

4.2.2.10.   Käsipuud

Kõik sõidukis asuvad käsipuud peavad olema ümarad ja nende välimine diameeter peab olema 30–40 mm, ning nad peavad asetsema vähemalt 45 mm kaugusel ükskõik millisest kõrvalasuvast pinnast. Kui käsipuu on kõver, siis peab kõveriku seesmine raadius olema vähemalt 50 mm.

Kõik käsipuud peavad olema kontrastses värvitoonis oma taustaga.

Rohkem kui kahe astmega ukseavadel peavad olema käsipuud mõlemal küljel, paigutatuna sõiduki välisseinale nii lähedale kui võimalik. Käsipuud peavad olema 800–900 mm kõrgusel esimesest kasutatavast trepiastmest, mida rongile astumisel kasutatakse, vastavalt ooteplatvormide kõrgusele, millel veeremit kasutatakse, ning need peavad olema paralleelsed trepiastme äärega.

Rongile ning sellelt maha astumise hõlbustamiseks peab ukse juures olema vertikaalne käsipuu. Rohkem kui kahe astmega ukseavadel peavad olema vertikaalsed käsipuud mõlemal küljel, paigutatuna sõiduki välisseinale nii lähedale kui võimalik. Käsipuud peavad olema 700–1 200 mm kõrgusel esimesest trepiastmest.

Kui läbikäigu takistusteta osa on kitsam kui 1 000 mm ja pikem kui 2 000 mm, siis peavad sõidukite vahelistes reisijatele ettenähtud läbikäikudes või nende kõrval olema käsipuud või käepidemed. Kui läbikäigu takistusteta osa on 1 000 mm või laiem, siis peavad läbikäigus olema käsipuud või käepidemed.

4.2.2.11.   Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

Kui rong on varustatud reisijatele ettenähtud magamiskohtadega, siis peab rongi koosseisus olema vagun, milles on vähemalt üks ratastooliga ligipääsetav magamiskoht, mille juurde pääseb lisas M kirjeldatud ratastooliga.

Kui rongis on rohkem kui üks vagun reisijatele ettenähtud magamiskohtadega, siis peab rongis olema vähemalt kaks ratastooliga ligipääsetavat magamiskupeed.

Kui raudteesõidukis on olemas ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad, peab vastava sõiduki ukse välimine külg olema märgistatud kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.4.

Magamisruumis peab olema vähemalt kaks häireseadet, mis võimaldaksid ratastooli kasutajal ohu korral teavitada inimest, kes saab kohased meetmed tarvitusele võtta. Üks häireseade peab asuma põrandast mitte kõrgemal kui 450 mm, mõõdetuna vertikaalselt põrandapinnast häireseadme ülaservani. Teine seade peab paiknema põrandast mitte alla 600 mm ja mitte üle 800 mm kõrgusel, mõõdetuna vertikaalselt seadme ülaservani.

Madalamal asuv häireseade peab asetsema nii, et põrandal lebav inimene selleni ulatuks. Need kaks seadet peavad asetsema magamisruumi erinevatel vertikaalpindadel. Häireseadmed peavad eristuma kõigist muudest magamisruumis asuvatest seadeldistest ning peavad olema teist värvi kui muud seadeldised.

Iga häireseade kõrval peab olema silt, mis on kooskõlas lisa N punktidega N.3 ja N.7. Kõnealune silt peab kirjeldama häireseadme ülesannet ja selle toimimiseks vajalikke tegevusi, peab olema kontrastses värvitoonis oma taustaga ja edastama selget visuaalset ja kombatavad teavet.

Magamisruumis peab olema näha ja kuulda, et häiresüsteem on käivitatud.

4.2.2.12.   Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

4.2.2.12.1.   Üldnõuded

Tuleb tõendada, et kui sõiduk on töökorras, uute ratastega, kuid ilma reisijateta, ning seisab rööbastee keskel, siis asub tema mõlemal küljel asuvate uste trepiastme serva keskosas asuv punkt sellel pinnal, mida joonisel 11 määratletakse „astme asukohana” ning mis vastab allpool ära toodud nõuetele. (2)

2

Transpordivahendisse sisenemise astmed peavad olema konstrueeritud vastavalt järgmistele nõuetele seoses ooteplatvormi tüübiga, kus veerem tavapäraselt peatub. Põranda serv välisukse avas loetakse trepiastmeks.

Astmed peavad olema sellised, et sõiduki suurimad konstruktsioonigabariidid oleks kooskõlas lisas C esitatud kaubavaguni KTKga.

Nõue a) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on alla 550 mm:

Nõue a) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on alla 550 mm:

Vastavalt selle sõiduki puhul kehtivatele lisas C esitatud kaubavaguni KTK-le peab kõige alumine trepiaste (esimene tasand) asetsema sõiduki konstruktsioonigabariitide madalaimal piiril.

Vastavalt selle sõiduki puhul kehtivatele lisas C esitatud kaubavaguni KTK-le peab kõige alumise trepiastme (esimene tasand) horisontaalne asend asetsema sõiduki konstruktsiooni gabariitide välimisel piiril.

Nõue b) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormi ääres, mille kõrgus on 550 mm:

Nõue b) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormi ääres, mille kõrgus on 550 mm:

Kui sõiduk peatub oma nominaalasendis, peab aste olema kooskõlas joonise 11 nõuete ning järgmiste väärtustega,

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| sirgel rööbasteel | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

sirgel rööbasteel

200

230

160

rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m

290

230

160

Nõue c) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 760 mm:

Nõue c) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 760 mm:

Kui sõiduk peatub oma nominaalasendis, peab aste olema kooskõlas joonise 11 nõuete ning järgmiste väärtustega:

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| sirgel rööbasteel | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m | 290 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

sirgel rööbasteel

200

230

160

rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m

290

230

160

Nõue d) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad nii ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 760 mm kui ka ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 550 mm või vähem ning millel on kaks või rohkem astet:

Nõue d) kõigile veeremitele, mis tavapäraselt toimides peatuvad nii ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 760 mm kui ka ooteplatvormide ääres, mille kõrgus on 550 mm või vähem ning millel on kaks või rohkem astet:

Lisaks eespool nimetatud asjaomastele nõuetele peab aste olema kooskõlas joonise 11 nõuete ning järgmiste väärtustega, kui sõiduk peatub oma nominaalasendis, lähtudes ooteplatvormi nominaalkõrgusest 760 mm.

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| sirgel rööbasteel | 380 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m | 470 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

sirgel rööbasteel

380

230

160

rööbasteel, mille kõveriku raadius on 300 m

470

230

160

Image

4.2.2.12.2.   Peale-/mahaastumisastmed

Kõik peale-/mahaastumisastmed peavad olema libisemiskindlad ning ukseavaga sama laiad.

Välimise juurdepääsu seesmiste astmete suurim kõrgus peab olema 200 mm ning vähim sügavus 240 mm astme vertikaalsete servade vahel. Astmete samm peab olema ühesuurune. Esimesel ja viimasel trepiastmel peab terve trepi laiuses asetsema kontrastne 45–50 mm laiune triip nii astmerandi ees kui peal.

Iga astme suurim kõrgus võib olla 230 mm, kui on võimalik tõestada, et seetõttu väheneb trepiastmete arv ühe võrra. (Näiteks kui 460 mm pikkust vertikaalset kaugust nihutada, saab näidata, et kuni 230 mm kõrguste astmete kasutamine vähendab astmete arvu kolmelt kahele.)

Välimise, ükskõik kas fikseeritud või teisaldatava astme suurim kõrgus võib olla 230 mm astmete vahel ning vähim sügavus 150 mm. Kui kasutatakse astmelauda ning see on väljaspool sõidukit ukseläve pikenduseks ja astmelaua ja sõiduki põranda vahel ei esine kõrguse muutust, ei peeta seda käesoleva tehnilise kirjelduse raames astmeks. Samuti on lubatud kuni 60 mm erinevus tamburi põrandapinna ja sõiduki välise osa kõrguse vahel, mida kasutatakse ukse suunamiseks ja sulgemiseks, ning seda ei peeta astmeks.

Sõiduki tamburisse peab olema võimalik pääseda kuni 4 astmega, millest üks võib olla välimine aste.

4.2.2.12.3.   Abivahendid rongile minekuks

4.2.2.12.3.1.   Üldosa

Rongile minekul kasutatavad abivahendid peavad olema kooskõlas järgmise tabeli nõuetega:

| Abivahendi kasutamine | Ei ole ligipääsetav ratastoolikasutajale | Ligipääsetav nii ratastoolikasutajale kui ka teistele reisijatele | Ligipääsetav ainult ratastoolikasutajale |
| --- | --- | --- | --- |
| Rongile mineku abivahendi kategooria* | Liigutatav aste | Kaldtee | Tõsteseade |
| Muud seadmed | Ületussild | Muud seadmed |
| | Muud seadmed | |
| Üldnõuded | A-kategooria | A-kategooria | B-kategooria: |
| | B-kategooria: | |

Abivahendi kasutamine

Ei ole ligipääsetav ratastoolikasutajale

Ligipääsetav nii ratastoolikasutajale kui ka teistele reisijatele

Ligipääsetav ainult ratastoolikasutajale

Rongile mineku abivahendi kategooria*

Liigutatav aste

Kaldtee

Tõsteseade

Muud seadmed

Ületussild

Muud seadmed

Muud seadmed

Üldnõuded

A-kategooria

A-kategooria

B-kategooria:

B-kategooria:

4.2.2.12.3.2.   Abivahendite kättesaadavus ratastooli kasutajatele

Kui ratastooliga ühilduv rongiuks on kavandatud avada tavapärase toimimise käigus jaamas, kus on takistusteta juurdepääsuteed kooskõlas punktiga 4.1.2.3.1, tuleb kõnealuse ukse ja ooteplatvormi vahel kasutamiseks paigaldada abivahend, mille abil ratastoolis reisija saaks rongi siseneda või sealt väljuda, kui just ei selgu, et tühimik ukseläve ja ooteplatvormi ääre vahel ei ole üle 75 mm horisontaalselt mõõdetuna ning üle 50 mm vertikaalselt mõõdetuna.

Nende ooteplatvormi äärte asend, millega veeremite abivahendid ühilduvad vastavalt eelmisele lõigule, tuleb määratleda veeremite näitajates.

Kui samal liinil on 30 km kaugusel teine jaam, kus on olemas ooteplatvormid, mida veerem saaks kasutada ning mis on varustatud abivahenditega ratastoolis reisijatele, siis ei ole veeremil kohustust nimetatud abivahendeid omada.

Vastutav infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad), kui jaamad on vastutavad üksused) ja raudtee-ettevõtjad peavad kokku leppima rongile mineku abivahendite majandamise suhtes kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1371/2007 rahvusvahelise raudteeliikluse reisijate õiguste ja kohustuste kohta, et määrata kindlaks, milline pool vastutab rongile mineku abivahendite tagamise eest. Infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudtee-ettevõtjad tagavad, et nende poolt kokku lepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

Sellistes kokkulepetes määratakse kindlaks:

| — | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse infrastruktuuri juhi või jaamaülema poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse infrastruktuuri juhi või jaamaülema poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

| — | ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse raudtee-ettevõtja poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormid, kus rongile mineku abivahendite olemasolu tagatakse raudtee-ettevõtja poolt ning veerem, mille puhul seda kasutatakse;

| — | veerem, kus raudtee-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning ooteplatvorm, kus seda kasutatakse; |
| --- | --- |

—

veerem, kus raudtee-ettevõtja peab tagama rongile mineku abivahendite olemasolu ning ooteplatvorm, kus seda kasutatakse;

| — | erieeskirjad rongide peatumiseks, et tegutseda kooskõlas punktiga 4.1.2.19 (ala ratastoolikasutajate rongile mineku abivahendite jaoks). |
| --- | --- |

—

erieeskirjad rongide peatumiseks, et tegutseda kooskõlas punktiga 4.1.2.19 (ala ratastoolikasutajate rongile mineku abivahendite jaoks).

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab raudtee-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt antud kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Oma ohutuse juhtimissüsteemis peab infrastruktuuri-ettevõtja määratlema, millised on tema kohustused vastavalt antud kokkulepetele ning kuidas ta kavatseb neid täita.

Eespool esitatud lõikudes vaadeldakse ooteplatvorme teenindavat jaamaülemat infrastruktuuri-ettevõtjana vastavalt direktiivi 91/440/EÜ artiklile 3: infrastruktuuri mõiste, ning määrusele 2598/70/EÜ.

4.2.2.12.3.3.   A-kategooria üldnõuded

Nõuded koostalitluse komponentidele.

Seade peab olema võimeline taluma kontsentreeritud vertikaalset 2 kN koormust, seda kohaldatakse pinnal 100 mm * 200 mm astmepinna mis tahes asendis ilma püsivat deformatsiooni tekitamata.

Seade peab olema võimeline taluma hajutatud vertikaalset 4 kN koormust astmepikkuse meetri kohta ilma püsivat deformatsiooni tekitamata.

Seadme stabiilsuse tagamiseks nii kasutus- kui puhkeasendis tuleb paigaldada sobiv mehhanism.

Seade peab olema libisemiskindel ning selle puhas kasutatav laius on sama ukseava laiusega.

Abivahend peab olema varustatud seadmega, mis on võimeline peatama astme liikumise, kui selle esiserv puutub liikumise hetkel kokku mingi objekti või inimesega.

Seadme poolt avaldatav suurim jõud peab olema kooskõlas järgmisega:

Seadme poolt avaldatav suurim jõud avanevas suunas ei tohi takistuse vastu põrkamisel ületada 300 N.

Kui reisijad peavad seisma vertikaalselt liikuval vahendil sõiduki sees, siis ei toimi aste vertikaalse jõuga üle 150 N, mida kohaldatakse 80 mm diameetriga alale astmepinna mis tahes osas.

Vahendit peab olema võimalik kasutada ja paigaldada ka siis, kui astme toide katkeb.

4.2.2.12.3.4.   B-kategooria üldnõuded

Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui rongile mineku abivahendid asuvad jaamades, siis peab nende hulka kuuluma ka lisas M kirjeldatud näitajatega ratastool:

Seade peab olema libisemiskindel ning vähemalt 760 mm lai, välja arvatud tõstukid, mille puhul on lubatud 720 mm. Kui silla laius on alla 900 mm, peavad sellel olema kõrgendatud ääred mõlemal küljel, et takistada liikumisabivahendi maha libisemist.

Seade peab kandma vähemalt 300 kg, kui raskus on asetatud kaldtee keskele ning hajutatud alale 660 * 660mm.

4.2.2.12.3.5.   Erinõuded liigutatavatele astmetele

Liigutatav aste on sõiduki sisse ehitatud täisautomaatne seadeldis, mis aktiveerub samaaegselt ukse avanemis- ja sulgemisprotsessiga.

Liigutatavate astmete kasutamine on lubatud eeldusel, et nad vastavad nõuetele, mis on seotud veeremi konstruktsiooni gabariitidega vastavalt lisas C esitatud kaubavaguni KTK-le.

Kui liigutatav aste ulatub kaugemale, kui gabariite käsitlevad eeskirjad lubavad, peab rong astme eendumise hetkel seisma.

Liigutatava astme eendumisprotsess peab lõppema enne, kui ukse avanemine võimaldab reisijatel astet ületada, ning vastupidi, astme sissetõmbumisprotsess võib alata ainult siis, kui piiratud liikumisvõimega inimestel ei ole enam võimalik rongi siseneda ega sealt väljuda.

4.2.2.12.3.6.   Erinõuded teisaldatavatele kaldteedele

Nõuded koostalitluse komponentidele

Kui seadet käitab personal käsitsi, peab see olema projekteeritud ohutuks kasutamiseks ning selle käitamine peab nõudma vaid minimaalset jõupingutust.

Kui rongile mineku abivahend töötab toitega, siis peab toite kadumise korral abivahendit olema võimalik käitada käsitsi. Sellisel viisil peab olema võimeline vahendit ohutult käitama nii selle kasutaja kui ka käitaja.

Kaldtee paigaldatakse kas käsitsi personali poolt, kui seda hoitakse ooteplatvormil või rongis, või toimub see poolautomaatselt personali või reisija juhtimisel.

Kaldtee pind peab olema libisemiskindel ja tema puhaslaius peab olema vähemalt 760 mm.

Kaldteedel on mõlemal küljel kõrgendatud ääred, et takistada piiratud liikumisvõimega inimeste ratastega abivahendite üle ääre libisemist.

Kaldtee mõlemas otsas asuvad toed tuleb kaldlihvida ning need ei tohi olla kõrgemad kui 20 mm. Neil peavad olema kontrastses värvitoonis hoiatavad triibud.

Rongi sisenemisel või sealt väljumise ajal kaldteed kasutades tuleb see kinnitada nii, et see ei liiguks kasutamise hetkel paigast.

Kaldteid, sealhulgas teisaldatavaid kaldteid, tuleb hoiustada kindlas kupees, kus need ei saa kukkuda reisijate ratastoolidele või abivahenditele või reisijatele endile, kui rong peaks äkitselt peatuma.

Kaldtee maksimaalne kalle võib olla 10,2 kraadi (18 %). Sellise kalde puhul võib olla vaja osutada reisijale abi.

Allsüsteemi nõuded

Kaldteid, sealhulgas teisaldatavaid kaldteid, tuleb hoiustada kindlas kupees, kus need ei saa kukkuda reisijate ratastoolidele või abivahenditele või reisijatele endile, kui rong peaks äkitselt peatuma.

4.2.2.12.3.7.   Erinõuded poolautomaatsetele kaldteedele

Nõuded koostalitluse komponentidele

Poolautomaatne kaldtee peab olema varustatud vahendiga, mis on võimeline peatama liikuva osa liikumise, kui selle esiserv puutub liikumise hetkel kokku mingi objekti või inimesega.

Kaldtee maksimaalne kalle võib olla 10,2 kraadi (18 %). Sellise kalde puhul võib olla vajalik reisijale abi osutada.

Allsüsteemi nõuded

Juhtimisseadeldis peab tagama selle, et sõidukit ei saa liigutada hetkel, mil poolautomaatne kaldtee ei ole paigas.

4.2.2.12.3.8.   Erinõuded ületussillale

Nõuded koostalitluse komponentidele

Ületussild on sõiduki sisse ehitatud täisautomaatne seadeldis, mis aktiveerub samaaegselt ukse avanemis- ja sulgemisprotsessiga. See jääb horisontaalsesse asendisse ilma ooteplatvormi toeta.

4.2.2.12.3.9.   Erinõuded rongis asuvatele tõstukitele

Nõuded koostalitluse komponentidele

Rongis asuv tõstuk on sõiduki ukseava sisse ehitatud rongipersonali poolt käitatav seadeldis. Süsteem peab olema võimeline ületama suurima kõrgusevahe sõiduki põrandapinna ning ooteplatvormi vahel.

Rongis asuva tõstuki kasutamisel peab see vastama järgmistele nõuetele:

Olemasolu korral peavad kõik tõstuki juhtimisseadmed selle maapinnale laskmiseks, üles tõstmiseks ja seiskamiseks olema käitaja poolt pidevalt manuaalselt opereeritavad ning võimalik ei ole ebakorrektne tõstmine, kui tõstuki platvorm on hõivatud.

Kui tõstuki toide kaob, peab tõstukit olema võimalik käitada hädaabimeetodi abil, lasta tõstukis olev inimene maapinnale, ning tõsta ja paigutada tõstuk oma kohale.

Ükski tõstuki platvormi osa ei tohi liikuda kiirusel, mis ületab 150 mm/sekundis tõstuki reisija alla laskmise ja üles tõstmise ajal, ning ei tohi ületada 300 mm/sekundis tõstuki käitamise või paigutamise ajal (välja arvatud juhul, kui seda tehakse käsitsi). Suurim lubatud tõstuki horisontaalne ja vertikaalne kiirendus hetkel, mil tõstuk on hõivatud, on 0,3 g.

Tõstuk peab olema varustatud piiretega, et ennetada ratastooli rataste veeremist üle tõstukiplatvormi tõstuki töötamise ajal.

Sisseehitatud eemaldatav piire peab takistama ratastooli veeremist üle sõidukile kõige lähema serva kuni hetkeni, mil tõstuk on lõplikus ülestõstetud asendis.

Tõstuki platvormi kõigil külgedel, mis ulatuvad ülestõstetud asendis üle sõiduki, peavad olema vähemalt 25 mm kõrgused piirded. Sellised piirded ei takista vahekäiku või sellest välja manööverdamist.

Pealesõiduserva piirde (välimise piirde) puhul, mis toimib tõstuki maapinnatasandil olles pealesõiduteena, piisab sellest, kui see on üles tõstetud või suletud, või peab paigaldama lisasüsteemi, et takistada toitega ratastooli veeremist üle selle piirde või sellele otsa.

Ratastool võib tõstukil olla nii näoga välja- kui ka sissepoole.

Olemas peab olema turvaline hoiustamissüsteem, et tagada, et hoiustatud tõstuk ei avalda kuidagi survet reisija ratastoolile või liikumisabivahendile ega kujuta endast ohtu reisijatele.

Kui tõstuk on hoiuasendis, peab ukseava vähim kasutatav laius olema 800 mm.

Allsüsteemi nõuded

Tõstuk peab tagama, et sõidukit ei ole võimalik liigutada, kui tõstuk ei ole paigas.

4.2.3.   Liideste talituslikud ja tehnilised nõuded

Kuna hetkel ei eksisteeri tavaraudteesüsteemi KTKd reisijateveoveeremite ja infrastruktuuri jaoks, jääb käesolev osa avatud punktiks.

Ei ole ühtki liidest „kontrolli- ja signaalimise allsüsteemile”:

Käitamise allsüsteemi liideseid kirjeldatakse „Käituseeskirjade” punktis 4.1.4.

4.2.4.   Käituseeskirjad

Järgnevad käituseeskirjad ei moodusta osa veeremi hindamisest.

Käesolev KTK ei täpsusta käituseeskirju evakueerimise puhul ohtlikes olukordades, vaid ainult tehnilisi nõudeid. Veeremi tehniliste nõuete eesmärk on hõlbustada kõigi, ka piiratud liikumisvõimega inimeste evakueerimist.

3. punkti oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK käituseeskirjad, mis on omased veeremi allsüsteemile vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, nagu on määratletud punktis 1.1, järgmised:

| — | Üldosa

  Infrastruktuuri juhil või jaamaülemal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate veeremitele kogu jaama lahtioleku jooksul. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses infrastruktuuri-ettevtõja või jaamaülema vastavate eeskirjadega (vt punkt 4.2.4). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse, jagades personalile vajalikku teavet ning menetluste ja väljaõppe kaudu. Veeremi eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud: |
| --- | --- |

—

Üldosa

Üldosa

Infrastruktuuri juhil või jaamaülemal peavad olema kirjalikud eeskirjad, et tagada kooskõlas käesoleva KTKga kõigi piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs reisijate veeremitele kogu jaama lahtioleku jooksul. Lisaks peavad kõnealused eeskirjad olema vastavuses infrastruktuuri-ettevtõja või jaamaülema vastavate eeskirjadega (vt punkt 4.2.4). Kõnealuseid eeskirju rakendatakse, jagades personalile vajalikku teavet ning menetluste ja väljaõppe kaudu. Veeremi eeskirjad hõlmavad järgmisi käituseeskirju, kuid ei ole nendega piiritletud:

| — | Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine

  Eelisõigusistmetena määratletud istmete puhul on kaks võimalust: i) broneerimata ja ii) broneeritud (vt punkt 4.2.2.2.1). Neist esimese puhul on käituseeskirjad suunatud teistele reisijatele (s.t märgistuse tagamine), paludes neil kindlaks teha, et nimetatud istekohtade puhul tuleb eelisõigus anda piiratud liikumisvõimega inimestele, kellel on õigus neid istmeid kasutada ning et okupeeritud eelisõigusistmed tuleks vajaduse korral vabastada. Teisel juhul rakendab käituseeskirju raudtee-ettevõtja, et tagada piletite broneerimissüsteemi õiglane toimimine seoses piiratud liikumisvõimega inimestega. Selliste eeskirjadega tagatakse, et eelisõigusistmed on algselt broneerimiseks kättesaadavad vaid piiratud liikumisvõimega inimestele kuni kindlaksmääratud hetkeni enne rongi lahkumist. See tähendab ka, et juhtkoeraga reisijal on võimalik broneerida kaks kohta – üks piiratud liikumisvõimega reisijale ning teine koerale. Pärast kindlaksmääratud aega tehakse eelisõigusistmed kättesaadavaks kõigile reisijatele, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimestele. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine

Juurdepääs eelisõigusistmetele ning nende broneerimine

Eelisõigusistmetena määratletud istmete puhul on kaks võimalust: i) broneerimata ja ii) broneeritud (vt punkt 4.2.2.2.1). Neist esimese puhul on käituseeskirjad suunatud teistele reisijatele (s.t märgistuse tagamine), paludes neil kindlaks teha, et nimetatud istekohtade puhul tuleb eelisõigus anda piiratud liikumisvõimega inimestele, kellel on õigus neid istmeid kasutada ning et okupeeritud eelisõigusistmed tuleks vajaduse korral vabastada. Teisel juhul rakendab käituseeskirju raudtee-ettevõtja, et tagada piletite broneerimissüsteemi õiglane toimimine seoses piiratud liikumisvõimega inimestega. Selliste eeskirjadega tagatakse, et eelisõigusistmed on algselt broneerimiseks kättesaadavad vaid piiratud liikumisvõimega inimestele kuni kindlaksmääratud hetkeni enne rongi lahkumist. See tähendab ka, et juhtkoeraga reisijal on võimalik broneerida kaks kohta – üks piiratud liikumisvõimega reisijale ning teine koerale. Pärast kindlaksmääratud aega tehakse eelisõigusistmed kättesaadavaks kõigile reisijatele, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimestele.

| — | Juhtkoerte transport

  Käituseeskirjadega tuleb tagada, et juhtkoeraga reisivad piiratud liikumisvõimega inimesed ei peaks pileti eest juurde maksma. |
| --- | --- |

—

Juhtkoerte transport

Juhtkoerte transport

Käituseeskirjadega tuleb tagada, et juhtkoeraga reisivad piiratud liikumisvõimega inimesed ei peaks pileti eest juurde maksma.

| — | Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine

  Eespool kirjeldatud eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka ratastoolikohtade puhul (vt punkt 4.2.2.3), välja arvatud see, et ratastooli kasutajad on ainus eelisõigustatud piiratud liikumisvõimega inimeste kategooria. Lisaks tagavad käituseeskirjad i) broneerimata või ii) broneeritud istekohtade olemasolu piiratud liikumisvõimega inimesega koos reisivale isikule kohe ratastoolikoha kõrval või selle vastas. Klapptoolide abil saab ratastoolikoha muuta universaalistmeks. |
| --- | --- |

—

Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine

Juurdepääs ratastoolikohtadele ning nende broneerimine

Eespool kirjeldatud eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka ratastoolikohtade puhul (vt punkt 4.2.2.3), välja arvatud see, et ratastooli kasutajad on ainus eelisõigustatud piiratud liikumisvõimega inimeste kategooria. Lisaks tagavad käituseeskirjad i) broneerimata või ii) broneeritud istekohtade olemasolu piiratud liikumisvõimega inimesega koos reisivale isikule kohe ratastoolikoha kõrval või selle vastas. Klapptoolide abil saab ratastoolikoha muuta universaalistmeks.

| — | Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ning nende broneerimine

  Eespool kirjeldatud eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka universaalsete magamiskupeede puhul (vt punkt 4.2.2.3). Käituseeskirjad ei võimalda siiski universaalsete magamiskupeede kasutamist ilma eelneva broneerimiseta (s.t et eelnev broneering on alati vajalik). |
| --- | --- |

—

Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ning nende broneerimine

Juurdepääs universaalsetele magamiskupeedele ning nende broneerimine

Eespool kirjeldatud eeskirjad eelisõigusistmetele ning nende broneerimisele kehtivad ka universaalsete magamiskupeede puhul (vt punkt 4.2.2.3). Käituseeskirjad ei võimalda siiski universaalsete magamiskupeede kasutamist ilma eelneva broneerimiseta (s.t et eelnev broneering on alati vajalik).

| — | Ratastoolikoha häireseade (Häiresüsteem ratastooli kasutajale)

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine ratastoolikoha häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.3). |
| --- | --- |

—

Ratastoolikoha häireseade (Häiresüsteem ratastooli kasutajale)

Ratastoolikoha häireseade (Häiresüsteem ratastooli kasutajale)

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine ratastoolikoha häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.3).

| — | Välimiste uste aktiveerimine rongipersonali poolt

  Käituseeskirju tuleb rakendada seoses välimiste uste aktiveerimisega rongipersonali poolt, et tagada kõigi reisijate, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimeste ohutus (vt punkt 4.2.2.4.1). |
| --- | --- |

—

Välimiste uste aktiveerimine rongipersonali poolt

Välimiste uste aktiveerimine rongipersonali poolt

Käituseeskirju tuleb rakendada seoses välimiste uste aktiveerimisega rongipersonali poolt, et tagada kõigi reisijate, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimeste ohutus (vt punkt 4.2.2.4.1).

| — | Rongipersonal – häiresüsteem universaaltualettruumides

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine universaaltualettruumi häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.6.3) ükskõik millise reisija, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimese poolt. |
| --- | --- |

—

Rongipersonal – häiresüsteem universaaltualettruumides

Rongipersonal – häiresüsteem universaaltualettruumides

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine universaaltualettruumi häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.6.3) ükskõik millise reisija, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimese poolt.

| — | Helisignaaljuhised hädaolukorras

  Käituseeskirju tuleb rakendada seoses reisijatele helisignaaljuhiste edastamisega hädaolukorras (vt punkt 4.2.2.8.1). Eeskirjad hõlmavad ka juhiste iseloomu ning edastamist. |
| --- | --- |

—

Helisignaaljuhised hädaolukorras

Helisignaaljuhised hädaolukorras

Käituseeskirju tuleb rakendada seoses reisijatele helisignaaljuhiste edastamisega hädaolukorras (vt punkt 4.2.2.8.1). Eeskirjad hõlmavad ka juhiste iseloomu ning edastamist.

| — | Visuaalne teave – reklaamikontroll

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et vältida reisijate võimalikku segadusseajamist reklaami visuaalse teabega (vt punkt 4.2.2.8.2). Need eeskirjad reguleerivad reklaamide asukohta, mõõtmeid ja valgustust. |
| --- | --- |

—

Visuaalne teave – reklaamikontroll

Visuaalne teave – reklaamikontroll

Käituseeskirju tuleb rakendada, et vältida reisijate võimalikku segadusseajamist reklaami visuaalse teabega (vt punkt 4.2.2.8.2). Need eeskirjad reguleerivad reklaamide asukohta, mõõtmeid ja valgustust.

| — | Automaatsed teabesüsteemid – ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali sobivus ja võime korrigeerida vigast automaatselt edastatud teavet (vt punkt 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Automaatsed teabesüsteemid – ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine

Automaatsed teabesüsteemid – ebatäpse või eksitava teabe manuaalne parandamine

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali sobivus ja võime korrigeerida vigast automaatselt edastatud teavet (vt punkt 4.2.2.8).

| — | Sihtpunkti ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada, et järgmine peatus teadustatakse mitte alla 2 minuti enne vastavasse jaama jõudmist (vt punkt 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Sihtpunkti ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad

Sihtpunkti ja järgmise peatuse teadustamise eeskirjad

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada, et järgmine peatus teadustatakse mitte alla 2 minuti enne vastavasse jaama jõudmist (vt punkt 4.2.2.8).

| — | Rongides teadustamise keel

  Rongis edastatavad teated võivad olla lindistatud või otse loetud. Mõlemal juhul tuleb rakendada käituseeskirju, et põhjendada teatud keelte kasutamist, võttes arvesse vastava liini tavalise reisija rahvuslikku profiili ja räägitavaid keeli (vt punkt 4.2.2.8). |
| --- | --- |

—

Rongides teadustamise keel

Rongides teadustamise keel

Rongis edastatavad teated võivad olla lindistatud või otse loetud. Mõlemal juhul tuleb rakendada käituseeskirju, et põhjendada teatud keelte kasutamist, võttes arvesse vastava liini tavalise reisija rahvuslikku profiili ja räägitavaid keeli (vt punkt 4.2.2.8).

| — | Häiresüsteem magamiskupeedes

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine magamiskupee häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.11) ükskõik millise reisija, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimese poolt. |
| --- | --- |

—

Häiresüsteem magamiskupeedes

Häiresüsteem magamiskupeedes

Käituseeskirju tuleb rakendada, et tagada rongipersonali vajalik reageerimine ja tegutsemine magamiskupee häireseadme aktiveerimise korral (vt punkt 4.2.2.11) ükskõik millise reisija, sealhulgas piiratud liikumisvõimega inimese poolt.

| — | Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele

  Käituseeskirju tuleb rakendada, et arvestada rongi komplekteerimise eri variantidega, nii et ratastoolikasutajate rongi sisenemise abivahendite kasutamise kohad oleks võimalik kindlaks määrata rongide peatuspaiga suhtes. |
| --- | --- |

—

Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele

Rongi komplekteerimise eeskirjad, et võimaldada rongile mineku abivahendite kasutamist vastavalt ooteplatvormide korraldusele

Käituseeskirju tuleb rakendada, et arvestada rongi komplekteerimise eri variantidega, nii et ratastoolikasutajate rongi sisenemise abivahendite kasutamise kohad oleks võimalik kindlaks määrata rongide peatuspaiga suhtes.

| — | Mehaaniliste ja toite abil liikuvate ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

  Käituseeskirju tuleb rakendada seoses rongi sisenemise abivahendite käitamisega rongi- ja jaamapersonali poolt. Manuaalselt käitavate seadmete puhul tagavad eeskirjad, et nende käitamiseks läheks vaja vaid minimaalset personalipoolset füüsilist jõupingutust. Toite jõul liikuvate abivahendite puhul tagavad eeskirjad toite kadumise korral vahendi tõrkekindla käitamise. Rakendatakse käituseeskiri seoses rongi- või jaamapersonali poolt opereeritava eemaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega.
  Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali võime ohutult pealesõiduteid käitada, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning hoiustada. |
| --- | --- |

—

Mehaaniliste ja toite abil liikuvate ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

Mehaaniliste ja toite abil liikuvate ratastoolide rongile mineku abivahendite ohutus

Käituseeskirju tuleb rakendada seoses rongi sisenemise abivahendite käitamisega rongi- ja jaamapersonali poolt. Manuaalselt käitavate seadmete puhul tagavad eeskirjad, et nende käitamiseks läheks vaja vaid minimaalset personalipoolset füüsilist jõupingutust. Toite jõul liikuvate abivahendite puhul tagavad eeskirjad toite kadumise korral vahendi tõrkekindla käitamise. Rakendatakse käituseeskiri seoses rongi- või jaamapersonali poolt opereeritava eemaldatava ratastoolitõstukite ohutuspiirdega.

Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali võime ohutult pealesõiduteid käitada, neid kohale asetada, tõsta, langetada ning hoiustada.

| — | Abi ratastoolikasutajatele

  Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali teadlikkus seoses asjaoluga, et ratastoolikasutajad võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.
  Väljaõppinud personali kohaloleku tagamiseks võib piiratud liikumisvõimega inimestelt paluda, et nad esitaksid sellise abipalve eelnevalt. |
| --- | --- |

—

Abi ratastoolikasutajatele

Abi ratastoolikasutajatele

Rakendatakse käituseeskirju, et tagada personali teadlikkus seoses asjaoluga, et ratastoolikasutajad võivad vajada abi rongi sisenemisel ja sealt väljumisel, ning personal peab vajaduse korral tagama sellise abi osutamise.

Väljaõppinud personali kohaloleku tagamiseks võib piiratud liikumisvõimega inimestelt paluda, et nad esitaksid sellise abipalve eelnevalt.

| — | Ooteplatvorm – ratastoolide kasutajatele mõeldud rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala

  Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle ala ooteplatvormil, kus antud teenust tõenäoliselt kasutatakse ning peavad tõestama selle sobilikkust. Ala peab olema kooskõlas olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.
  Eespool öeldu tulemusena võib antud nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõningatel juhtudel veidi muuta.
  Käituseeskirju rakendatakse, et võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt punkt 4.1.2.19), nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala jaoks kindlaks määrata. |
| --- | --- |

—

Ooteplatvorm – ratastoolide kasutajatele mõeldud rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala

Ooteplatvorm – ratastoolide kasutajatele mõeldud rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala

Raudtee-ettevõtja ja infrastruktuuri-ettevõtja või jaamaülem peavad koos määratlema selle ala ooteplatvormil, kus antud teenust tõenäoliselt kasutatakse ning peavad tõestama selle sobilikkust. Ala peab olema kooskõlas olemasolevate ooteplatvormidega, mille ääres rong tõenäoliselt peatub.

Eespool öeldu tulemusena võib antud nõudest kinnipidamise eesmärgil rongi peatuskohta mõningatel juhtudel veidi muuta.

Käituseeskirju rakendatakse, et võtta arvesse muutusi rongi koosseisus (vt punkt 4.1.2.19), nii et rongide peatuspaika oleks võimalik rongi sisenemise abivahendite kasutamise ala jaoks kindlaks määrata.

| — | Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras

  Käituseeskirju rakendatakse ületussilla paigaldamiseks või käitamiseks toite kadumise korral. |
| --- | --- |

—

Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras

Liigutavate astmete käitamine hädaolukorras

Käituseeskirju rakendatakse ületussilla paigaldamiseks või käitamiseks toite kadumise korral.

| — | Lapsevankrite transport

  Käituseeskirju rakendatakse seoses lapsevankrite transpordiga. |
| --- | --- |

—

Lapsevankrite transport

Lapsevankrite transport

Käituseeskirju rakendatakse seoses lapsevankrite transpordiga.

| — | Pagasi transport

  Käituseeskirju rakendatakse seoses pagasi transpordiga. |
| --- | --- |

—

Pagasi transport

Pagasi transport

Käituseeskirju rakendatakse seoses pagasi transpordiga.

| — | Veeremiga ühilduvate ja mitteühilduvate piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK toimimiskombinatsioonid

  Rongi moodustamisel ühilduvatest ja mitteühilduvatest veeremitest tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada vähemalt kahele piiratud liikumisvõimega inimesele KTK-kohane ratastoolikoha olemasolu rongis. Samuti tuleb kindlustada, et kui rongis on olemas tualettruumid, siis ratastoolikasutajal peab olema juurdepääs universaaltualettruumile.
  Selliste veeremikombinatsioonide puhul peab eksisteerima kindlaksmääratud kord, et tagada visuaalse ja helisignaalteabe edastamine kõigis sõidukites.
  On lubatud, et selliste kombinatsioonide puhul ei pruugi muutuva teabe süsteemid ja ratastoolikohtade/universaaltualettruumide häiresüsteemid täielikult toimida. |
| --- | --- |

—

Veeremiga ühilduvate ja mitteühilduvate piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK toimimiskombinatsioonid

Veeremiga ühilduvate ja mitteühilduvate piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK toimimiskombinatsioonid

Rongi moodustamisel ühilduvatest ja mitteühilduvatest veeremitest tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada vähemalt kahele piiratud liikumisvõimega inimesele KTK-kohane ratastoolikoha olemasolu rongis. Samuti tuleb kindlustada, et kui rongis on olemas tualettruumid, siis ratastoolikasutajal peab olema juurdepääs universaaltualettruumile.

Selliste veeremikombinatsioonide puhul peab eksisteerima kindlaksmääratud kord, et tagada visuaalse ja helisignaalteabe edastamine kõigis sõidukites.

On lubatud, et selliste kombinatsioonide puhul ei pruugi muutuva teabe süsteemid ja ratastoolikohtade/universaaltualettruumide häiresüsteemid täielikult toimida.

| — | Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTKga ühilduvatest sõidukitest

  Kui vastavalt punktile 6.2.7 individuaalselt hinnatud sõidukitest moodustatakse rong, tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada, et terve rong vastaks käesoleva KTK punkti 4.2 kõigile asjaomastele punktidele. |
| --- | --- |

—

Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTKga ühilduvatest sõidukitest

Rongide komplekteerimine eraldiseisvatest piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTKga ühilduvatest sõidukitest

Kui vastavalt punktile 6.2.7 individuaalselt hinnatud sõidukitest moodustatakse rong, tuleb rakendada käituseeskirju, et tagada, et terve rong vastaks käesoleva KTK punkti 4.2 kõigile asjaomastele punktidele.

4.2.5.   Hoolduseeskirjad

3. osa oluliste nõuete valguses on käesoleva KTK hoolduseeskirjad, mis on omased veeremi allsüsteemile vastavalt tehnilisele kohaldamisalale, nagu on määratletud punktis 1.1, järgmised:

Kui piiratud liikumisvõimega inimestele suunatud seadmed on puudulikud (see hõlmab ka kombatavaid silte), siis peab raudtee-ettevõtja tagama kõnealuse seadme parandamise või asendamise kuue tööpäeva jooksul vea teatamise hetkest.

4.2.6.   Erialane kvalifikatsioon

Käesoleva KTK veeremi allsüsteemi toimimiseks ja hoolduseks vajalikud tehnilise kohaldamisala kohased personali kvalifikatsiooninõuded, nagu on määratletud punktis 1.1 ning punktis 4.1.4, milles on esitatud käituseeskirjade loetelu, on järgmised:

Personali, kelle ülesandeks on rongide saatmine, jaamas reisijatele teenuste ja abi osutamine ning piletite müük, erialane ettevalmistus peab hõlmama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

Rongide eest hoolitsemise ning nende toimimise eest vastutavate inseneride ja juhatajate erialane ettevalmistus peab hõlmama invaliidsuse ja võrdõiguslikkuse teemat ning hõlmama piiratud liikumisvõimega inimeste iga kategooriaga seotud erivajadusi.

4.2.7.   Töötervishoid ja tööohutus

Käesolevas KTKs ei esitata nõudmisi veeremi allsüsteemi toimimise eest vastutavale personalile töötervishoiu ja tööohutuse ega ka käesoleva KTK rakendamise osas.

4.2.8.   Veeremiregister

Nõudmised veeremiregistrile seoses käesoleva KTKga on järgmised.

Veeremiregister peab hõlmama järgmist üldist teavet iga veeremitüübi kohta:

| — | veeremitüübi üldine kirjeldus (sealhulgas maksimaalne sõidukiirus ning istmete arv); |
| --- | --- |

—

veeremitüübi üldine kirjeldus (sealhulgas maksimaalne sõidukiirus ning istmete arv);

| — | veeremit käitav raudtee-ettevõtja ning, kui need on erinevad, ka veeremi omanik; |
| --- | --- |

—

veeremit käitav raudtee-ettevõtja ning, kui need on erinevad, ka veeremi omanik;

| — | liikmesriik, kes kiidab veeremi heaks käesoleva KTK raames; |
| --- | --- |

—

liikmesriik, kes kiidab veeremi heaks käesoleva KTK raames;

| — | veeremi klassi number ja eraldiseisvate sõidukite numbrid; |
| --- | --- |

—

veeremi klassi number ja eraldiseisvate sõidukite numbrid;

| — | veeremi ehitaja; |
| --- | --- |

—

veeremi ehitaja;

| — | kuupäev mil veerem alustas reisijate teenindamist; |
| --- | --- |

—

kuupäev mil veerem alustas reisijate teenindamist;

| — | liinid millel veeremil on lubatud sõita; |
| --- | --- |

—

liinid millel veeremil on lubatud sõita;

| — | kuupäev, mil kinnitati veeremi vastavust käesolevale KTK-le; |
| --- | --- |

—

kuupäev, mil kinnitati veeremi vastavust käesolevale KTK-le;

| — | teavitatud asutus, kes kõnealust vastavust kinnitas; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutus, kes kõnealust vastavust kinnitas;

| — | veeremi rongikonfiguratsioon(id), toimides käesolevale KTK-le vastavalt. |
| --- | --- |

—

veeremi rongikonfiguratsioon(id), toimides käesolevale KTK-le vastavalt.

Lisaks igale veeremile tuleb koostada loetelu järgmistest omadustest ning kirjeldada neid seoses käesoleva KTK asjaomaste punktidega:

| — | eelisõigusistmete arv vastavalt punktile 4.2.2.2; |
| --- | --- |

—

eelisõigusistmete arv vastavalt punktile 4.2.2.2;

| — | ratastoolikohtade arv vastavalt punktile 4.2.2.3; |
| --- | --- |

—

ratastoolikohtade arv vastavalt punktile 4.2.2.3;

| — | tualettruumide arv vastavalt punktile 4.2.2.6; |
| --- | --- |

—

tualettruumide arv vastavalt punktile 4.2.2.6;

| — | olemasolu korral ratastooliga ligipääsetavate magamiskohtade arv vastavalt punktile 4.2.2.11; |
| --- | --- |

—

olemasolu korral ratastooliga ligipääsetavate magamiskohtade arv vastavalt punktile 4.2.2.11;

| — | sõiduki põranda kõrgus ning kõigi sõidukile peale- ja mahaastumisastmete asetus vastavalt punktidele 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 ja 4.2.2.12.3; |
| --- | --- |

—

sõiduki põranda kõrgus ning kõigi sõidukile peale- ja mahaastumisastmete asetus vastavalt punktidele 4.2.2.12.1, 4.2.2.12.2 ja 4.2.2.12.3;

| — | ooteplatvormide kõrgused (sealhulgas erandjuhud), millega veerem peab ühilduma vastavalt punktile 4.2.2.12.1; |
| --- | --- |

—

ooteplatvormide kõrgused (sealhulgas erandjuhud), millega veerem peab ühilduma vastavalt punktile 4.2.2.12.1;

| — | olemasolu korral kõigi sisseehitatud rongi sisenemise abivahendite kirjeldus vastavalt punktile 4.2.2.12.4; |
| --- | --- |

—

olemasolu korral kõigi sisseehitatud rongi sisenemise abivahendite kirjeldus vastavalt punktile 4.2.2.12.4;

| — | kõigi veeremis hoiustatavate teisaldavate rongi sisenemise abivahendite kirjeldus vastavalt punktile 4.2.2.12.4. |
| --- | --- |

—

kõigi veeremis hoiustatavate teisaldavate rongi sisenemise abivahendite kirjeldus vastavalt punktile 4.2.2.12.4.

Kui käesoleva KTKga vastavuse saavutamiseks on kohaldatud riiklikke eeskirju, esitatakse registris asjaomased eeskirjad ja punktid seoses vastava nimetusega registris.

Kui veeremi registreerimise liikmesriik muutub, edastatakse veeremiregistrisse kantud kõnealuse veeremi kohta käivad andmed seoses käesoleva KTKga algsest registreerimisriigist uude registreerimisriiki.

Veeremiregistriga seonduvaid andmeid vajavad:

| — | liikmesriik, et kinnitada, et veerem vastab käesoleva KTK-le; |
| --- | --- |

—

liikmesriik, et kinnitada, et veerem vastab käesoleva KTK-le;

| — | infrastruktuuri-ettevõtja, et kinnitada, et veerem on kooskõlas infrastruktuuriga, milles ta toimib; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri-ettevõtja, et kinnitada, et veerem on kooskõlas infrastruktuuriga, milles ta toimib;

| — | raudtee-ettevõtja, et kinnitada, et veerem vastab tema nõudmistele. |
| --- | --- |

—

raudtee-ettevõtja, et kinnitada, et veerem vastab tema nõudmistele.

4.3.   Käesolevas KTKs kasutatud mõisted

Peopesa abil käitatav

Peopesa abil käitatav – seadet on võimalik käitada peopesa või muu käe osa abil, ilma et selleks oleks vaja sõrmi rusikast lahti lasta. Reisijad, kellel on probleeme valutekitavate haigustega, mis mõjutavad nende liigeseid, nagu näiteks artriit, ei pruugi olla võimelised sõrmeotsagagi mingisugust jõudu rakendama (või kogevad selle tegemisel tõenäoliselt ebamugavustunnet või valu). Paljud ei ole võimelised selle tegemiseks kätt rusikast lahti laskma.

Peopesa abil käitatav

Kontrast

Kui kahele kõrvutiasetsevale pinnale kantakse värvi, et tekitada vajalik kontrast, siis määratlevad selle kontrasti värvide vahel valguse peegeldustegur, värvitoon ja kummagi kromaatiline väärtus.

Käesolevas KTKs hinnatakse „kontrasti” hajutatud valguse peegeldusteguri kaudu, kuid seda võib võimendada erinevustega värvitoonis ja kromaatilises väärtuses.

„Kontrast hajutatud valguse peegeldusteguri kaudu” tähendab pindade kontrasti, mida väljendab järgmine valem:

Formula

| K | = | kontrast |
| --- | --- | --- |
| L0 | = | objekti hajutatud valguse peegeldustegur |
| Lh | = | tausta või kõrvaloleva pinna hajutatud valguse peegeldustegur |

K

=

kontrast

L0

0

=

objekti hajutatud valguse peegeldustegur

Lh

h

=

tausta või kõrvaloleva pinna hajutatud valguse peegeldustegur

Kui käesolevas KTKs määratletakse kontrast, siis on selle miinimumväärtus K=0,3.

L on pinnalt teatud suunas peegelduva hajutatud valguse valgustugevus, jagatud samas suunas projitseeritud elemendi pindalaga.

Punase ja rohelise värvi kombinatsiooni ei peeta kontrastiks.

Hajutatud valguse peegeldusteguri mõõtmine viiakse läbi vastavalt Euroopa või riigisisestele eeskirjadele.

Värvitooni kontrasti tase määratletakse kahe värvi läheduse kaudu värvispektris, nii et spektris lähestikku asetsevad värvid moodustavad väiksema kontrasti kui need, mis üksteisest kaugemal asuvad.

Iga värvimääratluse kromaatiline väärtus kirjeldab selle intensiivsust ja küllastumise taset. Mida küllastunum on värv, seda intensiivsem ta on.

Esimene aste

Esimene aste – sõiduki esimest astet, mida reisija kasutab rongi sisenemisel või sealt väljumisel. See on tavaliselt aste, mis on kõige lähemal ooteplatvormi servale. See võib olla fikseeritud või liigutatav.

Esimene aste

Libisemiskindel

Libisemiskindel – iga kasutatav pinnaviimistlusvahend peaks olema piisavalt kare või spetsiaalselt formuleeritud, et hoida hõõrdumist pinna ning inimese kinga või liikumise abivahendi vahel vastuvõetaval tasemel nii märgades kui ka kuivades tingimustes.

Libisemiskindel

Tuleb märkida, et põrandapindade libisemiskindluse hõõrdekoefitsiendi määramiseks ei ole ühtki unikaalset või universaalselt aktsepteeritavat süsteemi.

Veeremite puhul piisab seega, kui näidata, et kõnealuse libisemiskindla pinna ja kummitallaga jalanõu vaheline staatilise hõõrdekoefitsiendi vähim väärtus on 0,35 isegi siis, kui pind on puhta veega märjaks tehtud, mõõdetuna kasutades riigisiseselt või rahvusvaheliselt tunnustatud katsemeetodit. Katses kasutatava kummi kategooria märgitakse katse tulemustes ning see kuulub Euroopa Liidu liikmesriikides igapäevaseks kandmiseks müüdavate kingade tööstuses kasutatavate materjalitüüpide hulka.

Infrastruktuuri suhtes kohaldatakse samasuguseid pindu käsitlevaid riiklikke eeskirju.

„Kombatavad sildid” ja „kombatavad juhtimisseadeldised”

Kombatavad sildid ja kombatavad juhtimisseadeldised – sildid või seadeldised, sealhulgas piktogrammid, eenduvad märgid või punktkiri. Kombatavate piktogrammide ja tähemärkide puhul peab märk ulatuma vähemalt 0,5 mm pinnast kõrgemale, see ei tohi olla graveeritud ja peab olema kandiliste servadega (st mitte ümar ega terav).

Kombatavad sildid ja kombatavad juhtimisseadeldised

Tähemärkide või piktogrammide vahe peaks võimaldama nii reljeefseid tähti, numbreid kui sümboleid sõrmega tunda ühekordsel puudutamisel.

Tähtede või numbrite vähim kõrgus on 15 mm.

Rahvusvahelise punktkirja märkide kasutamisel tuleb kasutada riiklikult kindlaksmääratud punktkirja. Punktkirja punkt peab olema kuplikujuline. Esimese astme punktkirja tuleb kasutada üksikute sõnade jaoks ning see peab sisaldama lokaatorit.

Jaamaülem

Jaamaülem on vastutav jaama igapäevase toimimise eest. Seda rolli võib täita raudtee-ettevõtja, infrastruktuuri-ettevõtja või kolmas osaline.

Ohutusalane teave

Ohutusalane teave – teave, mida tuleb edastada reisijatele selleks, et nad eelnevalt teaksid, kuidas häireolukorras käituda.

Ohutusalane teave

Ohutusjuhend

Ohutusjuhend – teave, mida tuleb edastada reisijatele häireolukorras selleks, et nad teaksid, mida teha.

Ohutusjuhend

Takistusteta vahekäik

Takistusteta vahekäik – ilma takistusteta ala, mis võimaldab sõiduki sees ühest kohast teise liikuda, nagu on määratletud 4. peatükis.

Takistusteta vahekäik

Läbikäik

Läbikäiku mööda on reisijatel võimalik liikuda ühest rongivagunist teise.

5..   KOOSTALITLUSE KOMPONENDID

5.1.   Mõiste

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 2 punkti d tähenduses on koostalitluse komponendid „kõik allsüsteemi koosseisu kuuluvad või selle koosseisu kavandatavad üksikkomponendid, komponentide rühmad, alamkoostud või seadmete koostud, millest üleeuroopalise kiirraudteesüsteemi koostalitlusvõime sõltub otse või kaudselt”. Mõiste „komponent” hõlmab nii materiaalseid kui ka mittemateriaalseid esemeid, näiteks tarkvara.

5.2.   Uuenduslikud lahendused

Nagu käesoleva KTK 4. punktis mainitud, võivad uuenduslikud lahendused nõuda uut kirjeldust ja/või uusi hindamismeetodeid. Need kirjeldused ja hindamismeetodid töötatakse välja punktis 6.1.3 kirjeldatud protsessi abil.

5.3.   Komponentide loetelu

Koostalitluse komponente hõlmavad direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, asjaomased sätted ning nende loetelu on järgmine.

5.3.1.   Infrastruktuur

Järgmisi elemente määratletakse infrastruktuuri koostalitluse komponentidena:

| | Visuaalne infosüsteem reisijatele |
| --- | --- |

Visuaalne infosüsteem reisijatele

| | Abivahendid rongile minekuks |
| --- | --- |

Abivahendid rongile minekuks

| | Surunupud |
| --- | --- |

Surunupud

| | Mähkimislaud |
| --- | --- |

Mähkimislaud

| | Kombatav märgistus |
| --- | --- |

Kombatav märgistus

| | Piletimüügiautomaadid |
| --- | --- |

Piletimüügiautomaadid

5.3.2.   Veerem

Järgmisi elemente määratletakse veeremi koostalitluse komponentidena:

| | Tava- ja universaaltualettide moodulid |
| --- | --- |

Tava- ja universaaltualettide moodulid

| | Reisija infosüsteem (helisignaal ja visuaalne) |
| --- | --- |

Reisija infosüsteem (helisignaal ja visuaalne)

| | Häireseade reisijatele |
| --- | --- |

Häireseade reisijatele

| | Abivahendid rongile minekuks |
| --- | --- |

Abivahendid rongile minekuks

| | Surunupud |
| --- | --- |

Surunupud

| | Mähkimislaud |
| --- | --- |

Mähkimislaud

| | Visuaalne ja kombatav märgistus |
| --- | --- |

Visuaalne ja kombatav märgistus

5.4.   Komponentide esitus ja kirjeldused

5.4.1.   Infrastruktuur

Punkti 4.1 asjaomastes alapunktides esitatud näitajad, millele tähelepanu pöörata, on järgmised.

| | Visuaalne infosüsteem reisijatele (4.1.2.11.2 ja lisa N) |
| --- | --- |

Visuaalne infosüsteem reisijatele (4.1.2.11.2 ja lisa N)

| | Abivahendid rongile minekuks (4.1.2.21.2) |
| --- | --- |

Abivahendid rongile minekuks (4.1.2.21.2)

| | Kombatavad surunupud (4.1.2.4) |
| --- | --- |

Kombatavad surunupud (4.1.2.4)

| | Mähkimislaud (4.1.2.7.2) |
| --- | --- |

Mähkimislaud (4.1.2.7.2)

| | Kombatav märgistus (4.1.2.11) |
| --- | --- |

Kombatav märgistus (4.1.2.11)

| | Piletimüügiautomaadid (4.1.2.9.2) |
| --- | --- |

Piletimüügiautomaadid (4.1.2.9.2)

5.4.2.   Veerem

Punkti 4.2 asjaomastes alapunktides esitatud näitajad, millele tähelepanu pöörata, on järgmised.

| | Tualettruumid (4.2.2.6) |
| --- | --- |

Tualettruumid (4.2.2.6)

| | Visuaalne infosüsteem reisijatele (4.2.2.8.3 ja N lisa) |
| --- | --- |

Visuaalne infosüsteem reisijatele (4.2.2.8.3 ja N lisa)

| | Häireseade reisijatele:
  Häireseadmeid saab käivitada peopesa abil ning selleks ei ole vaja jõudu, mis ületaks 30 njuutonit.
  Abivahendid rongile minekuks (4.2.2.12.3) |
| --- | --- |

Häireseade reisijatele:

Häireseadmeid saab käivitada peopesa abil ning selleks ei ole vaja jõudu, mis ületaks 30 njuutonit.

Abivahendid rongile minekuks (4.2.2.12.3)

| | Surunupud:
  Surunuppude käitamiseks ei ole vaja tugevamat jõudu kui 15 njuutonit. |
| --- | --- |

Surunupud:

Surunuppude käitamiseks ei ole vaja tugevamat jõudu kui 15 njuutonit.

| | Mähkimislaud (4.2.2.6.3.2) |
| --- | --- |

Mähkimislaud (4.2.2.6.3.2)

| | Visuaalne ja kombatav märgistus (4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 ja lisa N) |
| --- | --- |

Visuaalne ja kombatav märgistus (4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 ja lisa N)

6..   VASTAVUSE JA/VÕI KASUTUSSOBIVUSE HINDAMINE

6.1..   Koostalitluse komponendid

6.1.1.   Vastavushindamine (üldosa)

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab enne koostalitluse komponendi turule viimist EÜ vastavusdeklaratsiooni või EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni kooskõlas direktiivi EÜ 01/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/, artikli 13 lõikega 1 ning IV lisa 3. peatükiga.

Koostalitluse komponendi vastavusdeklaratsioon tuleb koostada vastavalt järgmistele moodulitele (mooduleid kirjeldatakse käesoleva KTK lisas F):

Koostalitluse komponentide moodulid

Moodul A: Toote sisekontroll projekteerimis-, arendus- ja tootmisetapis

Moodul A1: Projekti sisekontroll koos tootetõendusega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetapis

Moodul B: Tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetapis

Moodul C: Tüübivastavus tootmisetapis

Moodul D: Tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis

Moodul F: Tootetõendus tootmisetapis

Moodul H1: Täielik kvaliteedijuhtimissüsteem projekteerimis-, arendus- ja tootmisetapis

Moodul H2: Täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega arendus- ja tootmisetapis

Moodul V: Tüübivalideerimine käitluse alusel (kasutussobivus)

Kui asjaomase mooduli puhul on nõutav teavitatud asutuse osalemine,

| — | määratletakse tunnustamisprotsess ja hindamise sisu tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja ning teavitatud asutuse poolt vastavalt käesolevale KTK-le; |
| --- | --- |

—

määratletakse tunnustamisprotsess ja hindamise sisu tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja ning teavitatud asutuse poolt vastavalt käesolevale KTK-le;

| — | iga koostalitluse komponendi jaoks on tootja poolt valitud teavitatud asutus volitatud kas: |
| --- | --- |

—

iga koostalitluse komponendi jaoks on tootja poolt valitud teavitatud asutus volitatud kas:

hindama veeremi allsüsteemi koostalitluse komponente ja/või infrastruktuuri allsüsteemi koostalitluse komponente.

6.1.2.   Vastavushindamise menetlus (moodulid)

Vastavushindamine hõlmab kõiki käesoleva KTK lisa D tabelis D1 X-ga märgitud etappe ja näitajaid. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja valib ühe tabelis 16 esitatud moodulitest või moodulikombinatsioonidest vastavalt nõutud komponendile.

Tabel 16

Hindamismenetlus

| Punkt | Hinnatavad komponendid | Moodul A | Moodul A1 (3) | Moodul B + C | Moodul B + D | Moodul B + F | Moodul H1 (3) | Moodul H2 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.1.2.11.2
  ja
  4.1.2.12.2 | Visuaalne infosüsteem reisijatele | | X | X | X | | X | X |
| 4.1.2.21.2 | Abivahendid rongile minekuks | | X | | X | X | X | X |
| 4.1.2.4 | Kombatavad surunupud | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.7.2 | Mähkimislaud | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.11 | Kombatav märgistus | X | | X | | | X | |
| 4.1.2.9.2 | Piletimüügiautomaadid | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6 | Tualettruumimoodulid | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.8 | Visuaalne infosüsteem reisijatele | | X | X | X | | X | X |
| 4.2.2.3,
  4.2.2.6 ja
  4.2.2.11 | Häireseade reisijatele | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.12.3 | Abivahendid rongile minekuks | | X | | X | X | X | X |
| 4.2.2.4 | Surunupud | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.6.3.2 | Mähkimislaud | X | | X | | | X | |
| 4.2.2.8.1
  4.2.2.8.2
  ja lisa N | Visuaalne ja kombatav märgistus | X | | X | | | X | |

Punkt

Hinnatavad komponendid

Moodul A

Moodul A1 (3)

3

Moodul B + C

Moodul B + D

Moodul B + F

Moodul H1 (3)

3

Moodul H2

4.1.2.11.2

ja

4.1.2.12.2

Visuaalne infosüsteem reisijatele

X

X

X

X

X

4.1.2.21.2

Abivahendid rongile minekuks

X

X

X

X

X

4.1.2.4

Kombatavad surunupud

X

X

X

4.1.2.7.2

Mähkimislaud

X

X

X

4.1.2.11

Kombatav märgistus

X

X

X

4.1.2.9.2

Piletimüügiautomaadid

X

X

X

4.2.2.6

Tualettruumimoodulid

X

X

X

X

X

4.2.2.8

Visuaalne infosüsteem reisijatele

X

X

X

X

X

4.2.2.3,

4.2.2.6 ja

4.2.2.11

Häireseade reisijatele

X

X

X

4.2.2.12.3

Abivahendid rongile minekuks

X

X

X

X

X

4.2.2.4

Surunupud

X

X

X

4.2.2.6.3.2

Mähkimislaud

X

X

X

4.2.2.8.1

4.2.2.8.2

ja lisa N

Visuaalne ja kombatav märgistus

X

X

X

6.1.3.   Uuenduslikud lahendused

Kui koostalitluse komponentide jaoks pakutakse uuenduslikke lahendusi, nagu määratletud punktis 5.2, siis tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja teatab kõrvalekalletest käesoleva KTK asjaomasest punktist ning esitab need Euroopa Raudteeagentuurile (ERA). ERA viimistleb asjaomased talituslikud ning liideste kirjeldused komponentide kohta ning töötab välja hindamismeetodid.

Sel moel välja töötatud asjaomased talituslikud ja liideste kirjeldused ning hindamismeetodid kaasatakse käesolevasse KTKsse läbivaatamise protsessi käigus.

Pärast komisjoni otsuse jõustumist, mis võeti vastu kooskõlas direktiivi 01/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 2 lõikega 2, on lubatud uuenduslikke lahendusi kasutada enne nende kaasamist KTKsse.

6.1.4.   Kasutussobivuse hindamine

Kasutussobivuse hindamine vastavalt tüübivalideerimisele käituse põhjal (moodul V), nagu märgitud käesoleva KTK lisas F on nõutav seoses järgmiste koostalitluse komponentidega:

Puudub

6.2.   Allsüsteemid

6.2.1.   Vastavushindamine (üldosa)

Vastavalt direktiivi 96/48/EÜ VI lisale esitab tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja (taotleja) taotluse enda valitud teavitatud asutusele veeremi või infrastruktuuri allsüsteemi vastavushindamiseks.

Taotluse esitamine veeremi vastavushindamiseks tootja poolt jääb avatud punktiks (vt DV11 3. küsimus).

Teavitatud asutust on informeeritud veeremi või infrastruktuuri allsüsteemi hindamisest.

Taotleja koostab EÜ vastavushindamise deklaratsiooni kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 18 lõikega 1 ning VI lisaga.

EÜ vastavushindamise deklaratsioon peab saama loa allsüsteemi töösse rakendamiseks.

Allsüsteemi vastavushindamine viiakse läbi vastavalt ühele järgmistest moodulitest või moodulikombinatsioonidest vastavalt käesoleva KTK punktile 6.2.2 ja lisale E (mooduleid kirjeldatakse käesoleva KTK lisas F):

Moodulid allsüsteemide EÜ vastavushindamiseks

Moodul SB: Tüübihindamine projekteerimis- ja arendusetapis

Moodul SD: Toote kvaliteedijuhtimissüsteem tootmisetapis

Moodul SF: Tootetõendus tootmisetapis

Moodul SG: Üksiktoote tõendus

Moodul SH2: Täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega projekteerimis-, arendus- ja tootmisetapis

Tunnustamisprotsess ja hindamise sisu määratletakse taotleja ja teavitatud asutuse poolt vastavalt käesolevale KTK-le ning kooskõlas käesoleva KTK 7. punktis esitatud eeskirjadele.

6.2.2.   Vastavushindamise menetlus (moodulid)

Taotleja valib ühe tabelis 17 esitatud moodulitest või moodulikombinatsioonidest.

Tabel 17

Hindamismenetlus

| Hinnatav allsüsteem | Moodul SB+SD | Moodul SB+SF | Moodul SG | Moodul SH2 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Veeremi allsüsteem | X | X | | X |
| Infrastruktuuri allsüsteem | X | | X | X |

Hinnatav allsüsteem

Moodul SB+SD

Moodul SB+SF

Moodul SG

Moodul SH2

Veeremi allsüsteem

X

X

X

Infrastruktuuri allsüsteem

X

X

X

Asjaomaste etappide jooksul hinnatavad allsüsteemi näitajad on esitatud käesoleva KTK lisas E, tabelis E.1 infrastruktuuri allsüsteemi puhul ning tabelis E.2 veeremi allsüsteemi puhul. Taotleja kinnitab, et iga allsüsteem on tüübiga kooskõlas.

Lisa D tabelis D1 esitatud koostalitluse komponentide näitajad esinevad ka lisa E tabelites E.1 või E.2. Nende näitajate hindamist reguleerib EÜ koostalitlusvõime komponendi vastavusdeklaratsioon.

Hoolduse allsüsteemi hindamist on kirjeldatud punktis 6.2.5.

6.2.3.   Uuenduslikud lahendused

Kui allsüsteem sisaldab uuenduslikku lahendust, nagu määratletud punktides 4.1.1 või 4.2.1, siis tootja või tellija teatab kõrvalekalletest käesoleva KTK asjaomasest punktist ning esitab need Euroopa Raudteeagentuurile (ERA). ERA viimistleb asjaomased talituslikud ning liideste kirjeldused komponentide kohta ning töötab välja hindamismeetodid.

Asjaomased talituslikud ja liideste kirjeldused ning hindamismeetodid kaasatakse käesolevasse KTKsse läbivaatamise protsessi käigus.

Pärast komisjoni otsuse jõustumist, mis võeti vastu kooskõlas direktiivi 01/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 21 lõikega 2, on lubatud uuenduslikke lahendusi kasutada enne nende kaasamist KTKsse.

6.2.4.   Hoolduse hindamine

Vastavalt direktiivi 01/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 18 lõikele 3, koostab teavitatud asutus tehnilise dokumentatsiooni, mis hõlmab ka hooldusdokumentatsiooni. See tähendab, et eriti tõendab teavitatav asutus:

| — | hooldusdokumentatsiooni olemasolu; |
| --- | --- |

—

hooldusdokumentatsiooni olemasolu;

| — | kiirveeremite KTK punktis 4.2.10.2 täpsustatud veeremi käsitlemist hooldusdokumentatsioonis; |
| --- | --- |

—

kiirveeremite KTK punktis 4.2.10.2 täpsustatud veeremi käsitlemist hooldusdokumentatsioonis;

kuid teavitatud asutus ei pea kontrollima hooldusdokumentatsiooni sisu kehtivust.

Hoolduse vastavushindamine on iga asjaomase liikmesriigi enda vastutus.

Lisa F punkt F.4 (avatud punkt) kirjeldab korda, mille järgi iga liikmesriik teeb kindlaks, et hoolduskokkulepped vastavad käesoleva KTK nõuetele ning tagavad põhiparameetrite ning oluliste nõuete järgimise valdkonna eluea jooksul.

6.2.5.   Käituseeskirjade hindamine

Tavaraudteesüsteemi KTK punkti 6.2.1 kohaselt ei nõua hetkel ükski tavaraudteesüsteemi KTK element eraldi hindamist teavitatud asutuse poolt.

Käesoleva piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK puhul ei pea teavitatud asutus tõendama ühtki käituseeskirja, isegi kui nad on loetletud punktides 4.1.4 või 4.2.4.

6.2.6.   Üksikute sõidukite hindamine

Kui veeremid on varustatud üksikute sõidukitena, mitte komplekteerituna, siis tuleb selliseid sõidukeid hinnata seoses käesoleva KTK asjaomaste punktidega, võttes arvesse, et mitte kõigis sellistes sõidukites ei ole ratastoolikohti, ratastooliga ligipääsetavaid seadmeid ega universaaltualettruume.

Siiski tuleb tõendada, et muude ühilduvate sõidukitega koos rongiks komplekteerituna on võimalik vastata piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK kõikidele punktidele.

6.3.   EÜ deklaratsiooni mitteomavad koostalitluse komponendid

6.3.1.   Üldosa

Piiratud aja jooksul, üleminekuperioodil, võib EÜ vastavustõendamise või kasutussobivuse deklaratsiooni mitteomavad koostalitluse komponendid erandkorras arvata allsüsteemide hulka tingimusel, et nad vastavad selles jaos kirjeldatud nõudmistele.

6.3.2.   Üleminekuperiood

Üleminekuperiood algab käesoleva KTK jõustumise hetkel ja kestab kuus aastat.

Üleminekuperioodi lõppedes ning vastavalt allpool esitatud punktis 6.3.3.3 lubatud eranditele, hõlmab koostalitluse komponente enne allsüsteemi hulka arvamist EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsioon.

6.3.3.   Tõendamata koostalitluse komponente sisaldavate allsüsteemide tõendamine üleminekuperioodil

6.3.3.1.   Tingimused

Üleminekuperioodil on teavitatud asutusel lubatud allsüsteemile väljastada vastavustõend, isegi kui teatavaid allsüsteemi kuuluvaid koostalitluse komponente ei reguleeri asjaomased EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsioonid vastavalt käesolevale KTK-le, kui täidetud on järgmised kolm tingimust:

| — | teavitatud asutus on kontrollinud allsüsteemi vastavust käesoleva KTK 4. peatükis määratletud nõuetele; ja |
| --- | --- |

—

teavitatud asutus on kontrollinud allsüsteemi vastavust käesoleva KTK 4. peatükis määratletud nõuetele; ja

| — | viies läbi lisahindamisi, kinnitab teavitatud asutus, et koostalitluse komponentide vastavustõendamine ja/või kasutussobivus on kooskõlas 5. peatüki nõuetega; ja |
| --- | --- |

—

viies läbi lisahindamisi, kinnitab teavitatud asutus, et koostalitluse komponentide vastavustõendamine ja/või kasutussobivus on kooskõlas 5. peatüki nõuetega; ja

| — | koostalitluse komponente, mida ei hõlma asjaomased EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsioonid, on juba kasutatud allsüsteemides vähemalt ühes liikmesriigis enne käesoleva KTK jõustumist. |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponente, mida ei hõlma asjaomased EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsioonid, on juba kasutatud allsüsteemides vähemalt ühes liikmesriigis enne käesoleva KTK jõustumist.

EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsioone ei koostata kõnealusel viisil hinnatud koostalitluse komponentide kohta.

6.3.3.2.   Teavitamine

| — | allsüsteemi vastavussertifikaat märgib selgelt, milliseid koostalitluse komponente teavitatud asutus allsüsteemi tõendamise osana hindas; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi vastavussertifikaat märgib selgelt, milliseid koostalitluse komponente teavitatud asutus allsüsteemi tõendamise osana hindas;

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioon esitab selgelt: |
| --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsioon esitab selgelt:

| — | milliseid koostalitluse komponente allsüsteemi osana hinnati; |
| --- | --- |

—

milliseid koostalitluse komponente allsüsteemi osana hinnati;

| — | kinnituse, et allsüsteem sisaldab koostalitluse komponente, mis on identsed nendega, mis allsüsteemi osana on tõendatud; |
| --- | --- |

—

kinnituse, et allsüsteem sisaldab koostalitluse komponente, mis on identsed nendega, mis allsüsteemi osana on tõendatud;

| — | seoses nende koostalitluse komponentidega põhjused, miks tootja ei esitanud EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsiooni enne selle kaasamist allsüsteemi. |
| --- | --- |

—

seoses nende koostalitluse komponentidega põhjused, miks tootja ei esitanud EÜ vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse deklaratsiooni enne selle kaasamist allsüsteemi.

6.3.3.3.   Elutsükli rakendamine

Asjaomase allsüsteemi tootmine või täiustamine/uuendamine tuleb lõpule viia üleminekuperioodi kuue aasta jooksul. Seoses allsüsteemi elutsükliga:

| — | üleminekuperioodil ning |
| --- | --- |

—

üleminekuperioodil ning

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusel |
| --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni väljastanud asutuse vastutusel

lubatakse hooldusega seotud asendamiseks ja allsüsteemi varuosadena kasutada koostalitlusvõime komponente, millel ei ole EÜ vastavus- ja/või kasutussobivuse deklaratsiooni ning mis on sama liiki ja sama tootja valmistatud.

Pärast üleminekuperioodi lõppu ja

| — | kuni allsüsteemi ajakohastamise, uuendamise või asendamiseni ning |
| --- | --- |

—

kuni allsüsteemi ajakohastamise, uuendamise või asendamiseni ning

| — | allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni välja andnud asutuse vastutusel |
| --- | --- |

—

allsüsteemi EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni välja andnud asutuse vastutusel

võib hooldusega seotud asendamiseks ning allsüsteemi varuosadena jätkuvalt kasutada koostalitluse komponente, millel ei ole EÜ vastavus- ja/või kasutussobivuse deklaratsiooni ning mis on sama liiki ja sama tootja valmistatud.

6.3.4.   Järelevalvesüsteem

Üleminekuperioodil liikmesriigid:

| — | jälgivad oma riigis turule viidud koostalitluse komponentide arvu ja tüüpi; |
| --- | --- |

—

jälgivad oma riigis turule viidud koostalitluse komponentide arvu ja tüüpi;

| — | tagavad, et kui allsüsteem esitatakse heakskiitmiseks, tuvastatakse põhjused, miks tootja ei ole koostalitluse komponendi tõendamist läbi viinud; |
| --- | --- |

—

tagavad, et kui allsüsteem esitatakse heakskiitmiseks, tuvastatakse põhjused, miks tootja ei ole koostalitluse komponendi tõendamist läbi viinud;

| — | teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike tõendamata koostalitluse komponentide andmetest ning tõendamata jätmise põhjustest. |
| --- | --- |

—

teavitab komisjoni ja teisi liikmesriike tõendamata koostalitluse komponentide andmetest ning tõendamata jätmise põhjustest.

7..   PIIRATUD LIIKUMISVÕIMEGA INIMESTEGA SEOTUD KTK RAKENDAMINE

Käesolevas peatükis esitatakse KTK rakendamise strateegia. Eriti on vaja määratleda etapid, mis tuleb läbida, et saavutada astmeline üleminek praegusest olukorrast lõpliku olukorrani, kus vastavus KTK-le on muutunud normiks. Käesolev peatükk põhineb vajadusel koordineerida KTK rakendamist tehnilistel või käitamisega seotud põhjustel, kuid võtab ka arvesse kulude-tulude analüüsi kooskõlas direktiivi asjaomaste sätetega. Lisaks tuleb arvesse võtta, et aeg-ajalt tuleb KTK rakendamist kooskõlastada muude KTKde rakendamisega.

KTK rakendamisel võetakse arvesse tava- ja kiirraudteesüsteemi üldist üleminekut täielikule koostalitlusvõimele.

Selle ülemineku toetamiseks võimaldavad KTKd muude KTKde etapilist, järk-järgulist kohaldamist ja kooskõlastatud rakendamist.

7.1.   Käesoleva KTK kohaldamine uuele infrastruktuurile/veeremile

7.1.1.   Infrastruktuur

Käesoleva KTK punktide 2–6 infrastruktuuri aspekte ja kõiki järgmisi erisätteid kohaldatakse täielikult uue kasutuselevõetava infrastruktuuri suhtes.

Käesolevat KTK punkti ei kohaldata uue infrastruktuuri suhtes, mille leping on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases faasis.

Infrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja või raudteejaama eest hoolitsev jaamaülem peab korraldama nõustamise naabruskonna juhtivate üksustega kõigis uue jaama või naabruskonna rajamise aspektides, et tagada juurdepääsunõuete täitmine mitte ainult jaamas, vaid ka jaama juurdepääsu puhul.

7.1.2.   Veerem

7.1.2.1.   Üldosa

Käesoleva KTK punktide 2–6 veeremi aspekte ja kõiki järgnevaid erisätteid kohaldatakse täielikult uue kasutuselevõetava veeremi suhtes.

Käesolevat KTKd ei kohaldata uue veeremi suhtes, mille leping on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases faasis.

7.1.2.2.   Uus uue projektiga veerem

7.1.2.2.1.   Mõisted

Punkti 7.1.1 ja punkti 7.1.2.1 tähenduses:

| — | A etapp – ajavahemik, mis algab, kui määratakse teavitatud asutus ning esitatakse selle veeremi kirjeldus, mida tahetakse arendada, ehitada või omandada. |
| --- | --- |

—

A etapp – ajavahemik, mis algab, kui määratakse teavitatud asutus ning esitatakse selle veeremi kirjeldus, mida tahetakse arendada, ehitada või omandada.

| — | B etapp – ajavahemik, mis algab, kui teavitatud asutus väljastab tüübihindamise või projektihindamise alusel EÜ vastavussertifikaadi, ning lõpebkoos kõnealuse sertifikaadi kehtivuse lõppemisega. |
| --- | --- |

—

B etapp – ajavahemik, mis algab, kui teavitatud asutus väljastab tüübihindamise või projektihindamise alusel EÜ vastavussertifikaadi, ning lõpebkoos kõnealuse sertifikaadi kehtivuse lõppemisega.

7.1.2.2.2.   Üldosa

| — | Allsüsteemi EÜ vastavussertifikaati tüübi- või projektihindamise alusel ja/või |
| --- | --- |

—

Allsüsteemi EÜ vastavussertifikaati tüübi- või projektihindamise alusel ja/või

| — | koostalitluse komponentide tüübihindamise või projektihindamise ja/või kasutussobivuse tõendit |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide tüübihindamise või projektihindamise ja/või kasutussobivuse tõendit

võib iga taotleja nõuda vastavalt punktidele 6.2.1 ja 6.1.1.

Taotleja teavitab käesoleva KTK 6. peatüki kohaselt valitud teavitatud asutust oma kavatsusest arendada ja hinnata uut veeremit ja/või koostalitluse komponenti. Koos selle teadaandega esitab taotleja ka selle veeremi ja/või koostalitluse komponendi kirjelduse, mida ta arendada ja ehitada või omandada kavatseb.

7.1.2.2.3.   A etapp

Teavitatud asutuse kindlaksmääratud kuupäeva alusel määratakse praegu kehtivas KTKs määratletud veeremi määramise kuupäeval tõendamise aluseks seitsmeaastaseks perioodiks A-etapp, välja arvatud juhul kui kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artiklit 19.

Kui KTK läbivaadatud versioon, sealhulgas käesolev versioon, jõustub A etapi kestuse jooksul, on lubatud kasutada läbivaadatud versiooni kas täielikult või teatud ulatuses, kui nii taotleja kui ka teavitatud asutus sellega nõustuvad. Kõnealused kokkulepped dokumenteeritakse.

Pärast heakskiitvat hinnangut väljastab teavitatud asutus allsüsteemi EÜ vastavussertifikaadi tüübihindamise või projektihindamise tõendi või koostalitluse komponentide vastavustõendamise ja/või kasutussobivuse tüübihindamise või projektihindamise tõendi.

7.1.2.2.4.   B etapp

| a) | Allsüsteemi nõuded

  Seda tüüpi allsüsteemi projektihindamise või tüübihindamise tõend kehtib seitse aastat kestva B etapi vältel, isegi kui jõustub uus KTK, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artiklit 19. Sellel ajavahemikul on lubatud sama tüüpi veeremeid töös hoida ilma uue tüübihindamiseta.
  Enne seitsme aasta pikkuse B etapi lõppu tuleb veeremit hinnata vastavalt sel ajahetkel kehtivale KTK-le nende nõuete puhul, mis on muutunud või on uued tõendamise aluste seisukohast.






  — | Kui taotletakse ja võetakse vastu erand, jääb hetkel kehtiv EÜ vastavussertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtima veel kolme aasta pikkuseks B etapiks. Enne kolme aasta möödumist võib läbi viia sama hindamise ja erandite taotlemise menetluse. |
| --- | --- | --- |

a)

Allsüsteemi nõuded

Allsüsteemi nõuded

Seda tüüpi allsüsteemi projektihindamise või tüübihindamise tõend kehtib seitse aastat kestva B etapi vältel, isegi kui jõustub uus KTK, välja arvatud juhul, kui kohaldatakse direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artiklit 19. Sellel ajavahemikul on lubatud sama tüüpi veeremeid töös hoida ilma uue tüübihindamiseta.

Enne seitsme aasta pikkuse B etapi lõppu tuleb veeremit hinnata vastavalt sel ajahetkel kehtivale KTK-le nende nõuete puhul, mis on muutunud või on uued tõendamise aluste seisukohast.

—

Kui taotletakse ja võetakse vastu erand, jääb hetkel kehtiv EÜ vastavussertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtima veel kolme aasta pikkuseks B etapiks. Enne kolme aasta möödumist võib läbi viia sama hindamise ja erandite taotlemise menetluse.

| — | Kui allsüsteemi projekt on nõuetekohane, siis jääb EÜ vastavussertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtima veel seitsme aasta pikkuseks B etapiks. |
| --- | --- |

—

Kui allsüsteemi projekt on nõuetekohane, siis jääb EÜ vastavussertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtima veel seitsme aasta pikkuseks B etapiks.

Juhul kui B etapi lõppedes ei jõustu uus KTK, ei ole vaja veeremit hinnata ning asjaomane tõend jääb kehtima veel seitsme aasta pikkuseks B etapiks.

| b) | Koostalitluse komponendi nõue

  Kasutussobivuse sertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtib viie aasta pikkuse B etapi vältel, isegi kui jõustub uus KTK, välja arvatud juhul kui rakendatakse direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artiklit 19. Selle aja jooksul on lubatud sama tüüpi koostalitluse komponente töös hoida ilma hindamiseta.
  Enne viie aasta pikkuse B etapi lõppu tuleb komponenti hinnata vastavalt sel ajahetkel kehtivale KTK-le nõuete puhul, mis on muutunud või on uued tõendamise aluste seisukohast. |
| --- | --- |

b)

Koostalitluse komponendi nõue

Koostalitluse komponendi nõue

Kasutussobivuse sertifikaadi tüübi- või projektihindamise tõend kehtib viie aasta pikkuse B etapi vältel, isegi kui jõustub uus KTK, välja arvatud juhul kui rakendatakse direktiivi 96/48/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artiklit 19. Selle aja jooksul on lubatud sama tüüpi koostalitluse komponente töös hoida ilma hindamiseta.

Enne viie aasta pikkuse B etapi lõppu tuleb komponenti hinnata vastavalt sel ajahetkel kehtivale KTK-le nõuete puhul, mis on muutunud või on uued tõendamise aluste seisukohast.

7.1.2.3.   Olemasoleva projektiga veerem

Veerem, mille projekt ei ole tõendatud vastavalt KTK-le, peab vastama punktis 7.5.2 kirjeldatud tingimustele.

7.1.2.4.   Üleminekuperiood

Liikmesriigid ei või kohaldada KTKd üleminekuperioodil, mis kestab 2010. aasta 1. jaanuarini. Seda piiratakse järgmisega:

| — | lepingud, mis on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases faasis, ning nende lepingute kohased võimalused lisasõidukite ostmiseks; või |
| --- | --- |

—

lepingud, mis on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases faasis, ning nende lepingute kohased võimalused lisasõidukite ostmiseks; või

| — | üleminekuperioodil alla kirjutatud lepingud olemasoleva projektiga uute veeremite ostmiseks. |
| --- | --- |

—

üleminekuperioodil alla kirjutatud lepingud olemasoleva projektiga uute veeremite ostmiseks.

7.2.   KTK läbivaatamine

Direktiivi 2001/16/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/50/EÜ, artikli 6 lõike 2 kohaselt on agentuur vastutav KTK läbivaatamise ja uuendamise eest ja vajalike soovituste tegemise eest käesoleva direktiivi artiklis 21 osutatud komiteele, et võtta arvesse tehnilisi arenguid või sotsiaalseid nõudeid. Lisaks võivad käesolevat KTKd mõjutada ka muude KTKde vastuvõtmine ja läbivaatamine. Käesoleva KTK muutmiseks tehtud ettepanekud vaadatakse rangelt läbi ning uuendatud KTKd avaldatakse perioodiliselt kolme aasta järel.

Agentuuri tuleb teavitada kõigist kaalumisel olevatest uuenduslikest lahendustest, et kindlustada nende kaasamine KTKsse tulevikus.

7.3.   Käesoleva KTK kohaldamine olemasoleva infrastruktuuri ja veeremi suhtes

Võttes arvesse olemasolevat infrastruktuuri ja veeremit, kohaldatakse käesolevat KTKd uuendatud või täiustatud komponentide suhtes vastavalt direktiivi artikli 14 lõikes 3 sätestatud tingimustele.

7.3.1.   Infrastruktuur

Olemasolev infrastruktuur on infrastruktuur, mis toimib käesoleva KTK jõustumise hetkel.

KTKd ei kohaldata olemasoleva infrastruktuuri suhtes enne kui see on uuendatud või täiustatud.

Käesolevat KTKd ei kohaldata uuendatava või täiustatava infrastruktuuri suhtes vastavalt lepingule, mis on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases faasis.

Infrastruktuuri-ettevõtja või raudtee-ettevõtja või raudteejaama eest vastutav jaamaülem peab korraldama konsultatsiooni ümbruskonna juhtivate üksustega kõigis uue jaama või ümbruskonna uuendamise aspektides, et tagada nõuetele vastavus mitte ainult jaama sisemuse puhul, vaid ka jaama juurdepääsu puhul.

Uuendatavates või täiustatavates jaamades, mida läbib 12 kuu jooksul päevas alla 1 000 reisija (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma) ei pea olema lifte või kaldteesid paikades, kus need tavaliselt oleksid vajalikud, et saavutada kooskõla käesoleva punktiga, kui mõnes teises samal liinil ja alla 50 km kaugusel asuvas jaamas on olemas kõigile nõudmistele vastav takistusteta tee. Sellisel juhul on uute jaamade projektis olemas sätted lifti ja/või kaldteede paigaldamiseks tulevikus, et muuta jaam ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

mida läbib 12 kuu jooksul päevas alla 1 000 reisija (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma)

7.3.1.1.   Üldosa

Elementide uuendamisel või täiustamisel peavad nad vastama KTK-le, välja arvatud järgmised erandid:

Kui infrastruktuuri uuendamine või täiustamine mõjutab infrastruktuuri aspekte, mida reguleerivad käesolevad piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK nõuded, hinnatakse seda uuesti kooskõlas selle käesoleva KTK nõuetega vastavalt järgmistele tingimustele:

Vastavus käesoleva KTK sisule ei ole kohustuslik, kui vastavuse tagamiseks vajalik töö nõuab kandvate osade struktuurimuudatusi.

Süsteemid ja komponendid, mis ei kuulu konkreetse täiustamise või uuendamise programmi kohaldamisalasse, ei pea olema sel ajahetkel antud programmiga kooskõlas.

Kui infrastruktuuri hinnatakse uuendus- või täiustustöö tulemusena uuesti mõne muu KTK suhtes, on vaja uuestihindamist seoses käesoleva KTKga ainult nende süsteemide ja komponentide suhtes, mida tööd otseselt mõjutasid.

On kahte tüüpi infrastruktuuriplokke

| — | jaamahooned (sealhulgas parklad, tualettruumid, piletikassad, jne) |
| --- | --- |

—

jaamahooned (sealhulgas parklad, tualettruumid, piletikassad, jne)

| — | ooteplatvormid |
| --- | --- |

—

ooteplatvormid

Kui uuendatakse või täiustatakse tervet plokki, peab see sisaldama takistusteta teed (kui võimalik), mida saaks ühendada muude plokkidega nende uuendamise või täiustamise korral.

Infrastruktuurielementide tavahooldus ei nõua käesoleva KTK raames uuestihindamist.

7.3.1.2.   Takistusteta teed – üldosa (4.1.2.4.1)

Käigusildade ja tunnelite mõõtmetega seotud nõuetele vastavus seoses laiuse ja/või kõrgusega ei ole olemasolevate käigusildade ja tunnelite puhul kohustuslik.

7.3.1.3.   Käigusildade, treppide ja tunnelite geomeetria (4.1.2.14 ja 4.1.2.15)

Käigusildade, treppide ja tunnelite mõõtmetega seotud nõuetele vastavus seoses laiuse ja/või kõrgusega ei ole olemasolevate käigusildade, treppide ja tunnelite puhul kohustuslik.

7.3.1.4.   Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed (4.1.2.17)

Kaldteede, eskalaatorite, liftide ja liikuvate teedega seotud nõuetele vastavus seoses laiuse ja/või kõrgusega ei ole olemasolevate kaldteede, eskalaatorite, liftide ja liikuvate teede puhul kohustuslik.

7.3.1.5.   Ooteplatvormi laius ja äär (4.1.2.19)

Ooteplatvormi miinimumlaiusega seotud nõuetele vastavus ei ole olemasolevate jaamade puhul kohustuslik, kui mittevastavuse põhjuseks on teatud ooteplatvormil asuvad takistused (näiteks ehituspostid, trepišahtid, tõstukid, jne), mida ei ole kerge liigutada.

7.3.1.6.   Ooteplatvormi kõrgus ja asetus (4.1.2.18)

Ooteplatvormi kõrguse ja asetusega seotud nõuetele vastavus ei ole uuendatud ooteplatvormide puhul kohustuslik, kuid on kohustuslik täiustatud ooteplatvormide puhul.

7.3.1.7.   Ajaloolised hooned

Kui olemasolev jaamahoone või osa sellest on ajalooline hoone ning riikliku kaitse all, peab infrastruktuuri-ettevõtja taotlema käesoleva KTK rakendamist. Kui siiski on võimalik näidata, et sel moel rikutaks riiklikku seadust seoses hoone kaitsmisega, ei ole käesoleva KTK asjaomaste nõuete rakendamine kohustuslik.

7.3.2.   Veerem

Olemasolev veerem on veerem, mis on olnud käituses või mille lepingule on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või mis on pakkumise viimases faasis.

KTKd ei kohaldata olemasoleva veeremi suhtes enne, kui see on uuendatud või täiustatud.

Käesoleva KTK nõudeid ei kohaldata uuendatava või täiustatava veeremi suhtes vastavalt lepingule, mis on käesoleva KTK jõustumise hetkel juba alla kirjutatud või pakkumise viimases etapis.

7.3.2.1.   Üldosa

Kui veeremi uuendamine või täiustamine mõjutab veeremi aspekte, mida reguleerivad käesolevad piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTK nõuded, hinnatakse seda uuesti kooskõlas nende käesoleva KTK nõudmistega vastavalt järgmistele tingimustele:

Süsteemid ja komponendid, mis ei kuulu konkreetse täiustamise või uuendamise programmi kohaldamisalasse, ei pea olema sel ajahetkel antud programmiga kooskõlas.

Kui sõidukit hinnatakse uuendus- või täiustustöö tulemusena uuesti vastavalt mõnele muule KTK-le, on vaja ainult uuestihindamist seoses käesoleva KTK nende süsteemide ja komponentide suhtes, mida tööd otseselt mõjutasid.

Vastavus käesolevale KTK-le ei ole kohustuslik, kui vastavuse tagamiseks vajalik töö nõuab kandvate osade struktuurimuudatusi ukseportaalide (seesmiste või välimiste), tugiraamide, kokkupõrketalade, sõidukikerede, sõidukite lukustusseadmete kaitseseadme või mõne muu töö puhul, mis vajaks sõiduki struktuurilise terviklikkuse uuestihindamist vastavalt dokumendile EN 12663:July 2001 ja/või muudele KTK-dele.

7.3.2.2.   Istmed

Vastavalt punktile 4.2.2.1 on istme seljatoel asetsevad käepidemed kohustuslikud vaid siis, kui istmestruktuuri uuendatakse või täiustatakse kogu sõiduki sisemuses.

Vastavus eelisõigusistmeid käsitlevale punktile 4.2.2.2 on kohustuslik vaid siis, kui istmete asetust muudetakse terves rongis ning seda võib saavutada ilma rongi mahtu vähendamata. Viimasel juhul tuleb tagada maksimaalne eelisõigusistmete arv, tagades samas ka olemasoleva mahu.

Vastavus eelisõigusistmete kohal asuva ruumi kõrgust käsitlevale nõudele ei ole kohustuslik, kui piiravaks teguriks on pagasirest, mida ei ole uuendus- ja täiustustööde jooksul muudetud.

7.3.2.3.   Ratastoolide kohad

Vastavus ratastoolikohti käsitlevale nõudele on vajalik vaid siis, kui istmestruktuuri muudetakse kogu sõiduki sisemuses. Kui sissepääsu või vahekäike ei saa muuta, et võimaldada juurdepääsu ratastoolile, ei ole istmestruktuuri muutmise ajal vaja ratastoolikohti luua.

Ratastoolikohtadel ei pea eksisteerima hädaabi kontaktseadmeid, kui sõidukil ei ole elektrilist kommunikatsioonisüsteemi, mille ühe osana saaks antud seadeldist kohaldada.

7.3.2.4.   Välisuksed

Vastavus välisuste märgistuste ja kontrasttoonidega tähistamist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult siis, kui sõiduk värvitakse üle (või seda värskendatakse muul moel).

Vastavus välisuste seesmiste külgede põrandapinnal kontrasttoonidega tähistamise nõudele on kohustuslik ainult siis, kui põrandakatet uuendatakse või täiustatakse.

Vastavus ukseavamis- ja sulgemissignaalide tagamise nõudele on kohustuslik ainult siis, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.

Täielik vastavus uksejuhtimisseadeldiste asendit ja valgustamist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult siis, kui uksejuhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse ning kui juhtimisseadeldised saab uuesti paigaldada ilma sõiduki struktuuri või ust muutmata. Sellisel juhul tuleb siiski uuendatud või täiustatud seadeldised paigaldada nii lähedale nõutud asendile kui võimalik.

7.3.2.5.   Siseuksed

Vastavus uksejuhtimisseadeldiste toimimiseks vajalikku jõudu ja asendit käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult siis, kui ust ja uksemehhanismi ja/või juhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse.

Vastavus sõidukisiseste uste sünkroonset ja järjestikust avanemist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult siis, kui uksed on juba automaatsed, ukse juhtimissüsteemi uuendatakse või täiustatakse ning on olemas sobilik sõidukitevaheline kommunikatsioonisüsteem.

7.3.2.6.   Valgustus

Vastavus välimiste ukseavade astmete valgustust käsitlevale nõudele kooskõlas punktiga 4.2.2.5.5 ei ole kohustuslik, kui on tõendatud, et elektrisüsteem ei võimalda toetada lisakoormust, või et antud valgustust ei saa hästi paigaldada ilma ukseava struktuuri muutmata.

7.3.2.7.   Tualettruumid

Kõigile nõudmistele vastava universaaltualettruumi olemasolu on kohustuslik ainult siis, kui täielikult uuendatakse või täiustatakse olemasolevaid tualettruume ja tagatakse ratastoolikoht ning nõuetele vastava universaaltualettruumi saab sõidukisse mahutada ilma selle kereehituses muudatusi tegemata.

Universaaltualettruumis ei pea eksisteerima hädaabi kontaktseadmeid, kui sõidukil ei ole elektrilist kommunikatsioonisüsteemi, mille ühe osana saaks antud seadeldist kohaldada.

7.3.2.8.   Takistusteta vahekäigud

Vastavus punkti 4.2.2.7 nõuetele on kohustuslik ainult siis, kui istmete paigutust muudetakse kogu sõiduki sisemuses ja tagatakse ratastoolikoha olemasolu.

Vastavus sõidukitevahelisi läbikäike käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult siis, kui läbikäiku uuendatakse või täiustatakse.

7.3.2.9.   Teave

Vastavus liini käsitleva teabe punkti 4.2.2.8.2.2 nõuetele ei ole kohustuslik uuendamise või täiustamise korral. Kui aga uuendamise või täiustamise osana paigaldatakse automaatne teavitussüsteem, peab see vastama kõnealusele punktile.

Vastavus punkti 4.2.2.8 muudele osadele on kohustuslik märgistuste või rongisisemuse uuendamise või täiustamise ajal.

7.3.2.10.   Muutused kõrguses

Vastavus punkti 4.2.2.9 nõuetele ei ole uuendamise või täiustamise puhul kohustuslik, välja arvatud nõue, et astmerantidel peab olema kontrastvärvides hoiatustriip kõnnitavate pindade uuendamise või täiustamise puhul.

7.3.2.11.   Käsipuud

Vastavus punktile 4.2.2.10 on kohustuslik ainult olemasolevate käsipuude uuendamise või täiustamise ajal.

7.3.2.12.   Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

Vastavus ratastooliga ligipääsetavate magamiskohtade tagamist käsitlevale nõudele on kohustuslik ainult olemasolevate magamiskohtade uuendamise või täiustamise ajal.

Ratastooliga ligipääsetavates magamiskohtades ei pea eksisteerima hädaabi kontaktseadmeid, kui sõidukil ei ole elektrilist kommunikatsioonisüsteemi, mille ühe osana saaks kõnealust seadeldist rakendada.

7.3.2.13.   Astmete asukoht, astmed ja abivahendid rongile minekuks

Vastavus punktile 4.2.2.12 ei ole kohustuslik uuendamise või täiustamise korral, välja arvatud juhul, kui paigaldatakse liigutatavad astmed või muud sisseehitatud abivahendid, siis peavad need vastama käesoleva KTK asjaomastele punktidele.

Kui vastavalt punktile 4.2.23 luuakse uuendamise ja täiustamise käigus ratastoolikoht, siis on kohustuslik paigaldada ka teatud abivahend pardale minekuks kooskõlas punktiga 4.2.2.12.4.

Vastutav infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad), kui jaamad on vastutavad üksused) ja raudtee-ettevõtjad peavad kokku leppima rongi sisenemise abivahendite halduse suhtes kooskõlas direktiivi 91/440/EÜ, muudetud direktiiviga 2004/51/EÜ, artikli 10 lõikega 5, enne uuendatud ja täiustatud veerem uuesti käiku laskmist, et määrata kindlaks, milline osaline vastutab vajaduse korral rongile mineku abivahendite tagamise eest (punkt 4.2.2.12.4). Infrastruktuuri-ettevõtja (või jaamaülem(ad)) ja raudtee-ettevõtjad tagavad, et nende poolt kokkulepitud kohustuste jagamine on kõige mõistlikum üldine lahendus.

7.4.   Erijuhud

7.4.1.   Üldosa

Järgmistel erijuhtudel on lubatud teatud erisätted.

Need erijuhud jagunevad kaheks kategooriaks: sätteid kohaldatakse alaliselt (P-juhtum) või ajutiselt (T-juhtum). Ajutistel juhtudel on soovitav, et asjaomased liikmesriigid tagaksid asjakohase allsüsteemi vastavuse kas 2010. aastaks (T1 juhtum), mis on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. juuli 1996. aasta otsuses nr 1692/96/EÜ (üleeuroopalise transpordivõrgu arendamist käsitlevate ühenduse suuniste kohta) sätestatud eesmärk, või 2020. aastaks (T2 juhtum).

7.4.1.1.   Ooteplatvormi kõrgus

Taani „P”

Taani „P”

S-Bahn'i liinidel on ooteplatvormi lubatud kõrgus 920 mm üle veerepinna.

S-Bahn'

Prantsusmaa „P”

Prantsusmaa „P”

Ile-de–France'i süsteemis on ooteplatvormi lubatud kõrgus 920 mm üle veerepinna.

Ile-de–France'

Saksamaa „P”

Saksamaa „P”

S-Bahn'i liinidel on ooteplatvormi lubatud kõrgus 960 mm üle veerepinna.

S-Bahn'

Suurbritannia, Põhja-Iirimaa ja Iirimaa „P”

Suurbritannia, Põhja-Iirimaa ja Iirimaa „P”

Ooteplatvormi lubatud kõrgus on 915 mm üle veerepinna.

Leedu, Läti ja Eesti „P”

Leedu, Läti ja Eesti „P”

Ainult tavaraudteesüsteemis on ooteplatvormi lubatud kõrgus 200 mm või 1 100 mm (+20 mm, – 50 mm) üle veerepinna.

Poola „P”

Poola „P”

S-Bahn'i liinidel on ooteplatvormi lubatud kõrgus 960 mm üle veerepinna.

S-Bahn'

Portugal „P”

Portugal „P”

Kõigi tavaraudteesüsteemi liinide puhul on ooteplatvormi lubatud kõrgus 900 mm üle veerepinna.

Jaamades ja peatustes, kus ei osutata pendelrongi teenust, võib ooteplatvormi kõrgus olla 685 mm üle veerepinna.

Märkus: Uute veeremite sissepääsu lävepakku (nii eeslinna- kui põhiliinidel) tuleb optimeerida kasutamiseks ooteplatvormil kõrgusega 900 mm.

Hispaania „P”

Hispaania „P”

Ooteplatvormi kõrgus võib olla 680 mm üle veerepinna teatud pendelrongide ning piirkondlike rongide ooteplatvormide puhul.

Rootsi „P”

Rootsi „P”

Ooteplatvormi lubatud kõrgus on 580 mm ja 730 mm üle veerepinna.

Madalmaad „P”

Madalmaad „P”

Ooteplatvormi lubatud kõrgus on 840 mm üle veerepinna.

7.4.1.2.   Ooteplatvormi asetus

Iirimaa „P”

Iirimaa „P”

Sirgel ja tasasel teel bq0 = 1 561 mm.

q0

Suurbritannia „P”

Suurbritannia „P”

Ooteplatvormi asetus:

Sirgetel ja tasastel ooteplatvormidel.

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

Eurostari liinide (klass 373) puhul ja liinidel, kus sõidavad 2,6 m kaubavagunid.

| ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- |
| bq0 = 1 477,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

bq0 = 1 477,5

q0

Formula

Liinidel, kus sõidavad 2,6 m kaubavagunid.

| | ∞ ≥ R ≥ 500 | 500 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Kõveriku seesmine külg | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 500

R

500 ≥ R ≥ 160

R

Kõveriku seesmine külg

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

| | ∞ ≥ R ≥ 360 | 360 ≥ R ≥ 160 |
| --- | --- | --- |
| Kõveriku välimine külg | bq0 = 1 447,5 | |

∞ ≥ R ≥ 360

R

360 ≥ R ≥ 160

R

Kõveriku välimine külg

bq0 = 1 447,5

q0

Formula

Ooteplatvormidel kõrgusega 550 mm ja 760 mm on järgmine asetus:

Belgia „P”

Belgia „P”

Formula, kõverikus raadiusega R näiteks 1 000 ≤ R < ∞ (m)

Formula, kõverikus raadiusega R näiteks R < 1 000 (m)

Itaalia „P”

Itaalia „P”

Ooteplatvormil kõrgusega 550mm

Formula

Soome „P”

Soome „P”

Formula

Leedu, Läti, Eesti „P”

Leedu, Läti, Eesti „P”

Ainult tavaraudteesüsteemi puhul:

Ooteplatvormidel kõrgusega 200 mm bq0 = 1 745 mm (+30 mm, – 25 mm).

q0

Ooteplatvormidel kõrgusega 1 100 mm bq0 = 1 920 mm (+30 mm, – 25 mm).

q0

Põhja-Iirimaa „P”

Põhja-Iirimaa „P”

Sirgel ja tasasel rööbasteel bq0 = 1 560 mm.

q0

Poola „P”

Poola „P”

Formula

Portugal „P”

Portugal „P”

Kohaldatakse ainult kogu olemasoleva tavaraudteesüsteemi suhtes.

Rööpmelaius (nominaalne): 1 668 mm

nominaalne

Ooteplatvormidel kõrgusega (h) 900 mm (700 mm < h ≤ 1 170 mm)

(h)

700 mm

h

1 170 mm

Formula

Ooteplatvormidel kõrgusega (h) 685 mm (400 mm ≤ h ≤ 700 mm)

(h)

400 mm

h

700 mm

Formula

Hispaania „P”

Hispaania „P”

Ainult süsteemiosad rööpmelaiusega 1 668 mm

Formula

Rootsi „P”

Rootsi „P”

Formula

Formula

7.4.1.3.   Peale- ja mahaastumisastmed

7.4.1.3.1.   Üldosa

Kui koostalitlusvõimelist veeremit käitatakse ooteplatvormidel punktis 7.4.1.2 määratletud erandjuhtudel 550mm või 760mm kõrguste ooteplatvormide puhul, võib järgmise lisaväärtuse δ
  g
  lisada tavaväärtusele δ
  h
  .

g

h

Vastav väärtus
  b

  q0

  on samuti esitatud tabelites.

b

q0

Lisaväärtus δ
  g
  sirgetele ja tasastele rööbasteedele.

g

| | Belgia „P” | Soome „P” | Itaalia „P” | Poola „P” | Portugal „P” 900 mm ooteplatvormidele | Portugal „P” 685 mm ooteplatvormidele | Rootsi „P” | Hispaania „P” | Suurbritannia „P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 0 | 150 | 11,5 | 75 | + 120 mm | + 150 mm | 20 | 70 | - 202,5 |
| bq0 | 1 650 | 1 800 | 1 661,5 | 1 725 | 1 770 mm | 1 800 mm | 1 670 | 1 720 | 1 447,5 |
| Täiendavad mõõtmed leiab: | | 7.4.1.3.3 | | | 7.4.1.3.4 | 7.4.1.3.4 | | | 7.4.1.3.2 |

Belgia „P”

Soome „P”

Itaalia „P”

Poola „P”

Portugal „P” 900 mm ooteplatvormidele

Portugal „P” 685 mm ooteplatvormidele

Rootsi „P”

Hispaania „P”

Suurbritannia „P”

δg

g

0

150

11,5

75

- 120 mm

- 150 mm

20

70

- 202,5

bq0

bq0

1 650

1 800

1 661,5

1 725

1 770 mm

1 800 mm

1 670

1 720

1 447,5

Täiendavad mõõtmed leiab:

7.4.1.3.3

7.4.1.3.4

7.4.1.3.4

7.4.1.3.2

Lisaväärtus δ
  g
  R = 300 m

g

| | Belgia „P” | Soome „P” | Itaalia „P” | Poola „P” | Portugal „P” 900 mm ooteplatvormidele | Portugal „P” 685 mm ooteplatvormidele | Rootsi „P” | Hispaania „P” | Suurbritannia „P” |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| δg | 54,5 | 257,5 | 11,5 | 195 | + 213 mm | + 215 mm | Sisemine 144
  Väline 123,5 | 70 | Standard –200
  Eurostar
  -170 |
| bq0 | 1 716,5 | 1 920 | 1 674 | 1 845 | 1 876 mm | 1 878 mm | Sisemine 1 806,5
  Väline 1 773,5 | 1 732,5 | Standard 1 462,5
  Eurostar
  1 492,5 |
| Täiendavad mõõtmed leiab: | | 7.4.1.3.3 | | | 7.4.1.3.4 | 7.4.1.3.4 | | | 7.4.1.3.2 |

Belgia „P”

Soome „P”

Itaalia „P”

Poola „P”

Portugal „P” 900 mm ooteplatvormidele

Portugal „P” 685 mm ooteplatvormidele

Rootsi „P”

Hispaania „P”

Suurbritannia „P”

δg

g

54,5

257,5

11,5

195

- 213 mm

- 215 mm

Sisemine 144

Väline 123,5

70

Standard –200

Eurostar

-170

bq0

bq0

1 716,5

1 920

1 674

1 845

1 876 mm

1 878 mm

Sisemine 1 806,5

Väline 1 773,5

1 732,5

Standard 1 462,5

Eurostar

1 492,5

Täiendavad mõõtmed leiab:

7.4.1.3.3

7.4.1.3.4

7.4.1.3.4

7.4.1.3.2

7.4.1.3.2.   Erijuhtum seoses Suurbritannias toimiva veeremiga „P”

Kuna δg on negatiivne väärtus, tuleb punktis 4.2.2.12.1 määratletud esimene aste eemaldada Suurbritannia liinidel sõites. Nende tingimuste korral peab esimene kasutatav aste Suurbritannia liinidel olema kooskõlas järgmise tabeliga:

g

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Sirgel tasasel teel | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m, standardjuhtum | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m, Eurostari juhtum | 255 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

Sirgel tasasel teel

200

230

160

rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m, standardjuhtum

200

230

160

rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m, Eurostari juhtum

255

230

160

Image

7.4.1.3.3.   Erandjuhtum seoses Soomes toimiva veeremiga „P”

Kuna δg väärtus suureneb, tuleb Soome liinidel kasutada lisaastet. Nende tingimuste korral peab esimene kasutatav aste Soome liinidel olema kooskõlas järgmise tabeliga ja peab olema selline, et sõiduki suurimad arvutuslikud mõõtmed oleksid kooskõlas lisa W kaubavaguni KTKga:

g

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Sirgel tasasel teel | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m | 410 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

Sirgel tasasel teel

200

230

160

rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m

410

230

160

Image

7.4.1.3.4.   Erandjuhtum seoses Portugali tavaraudteevõrgus plaanitava toimiva veeremiga „P”

Kuna δg väärtus suureneb ja ooteplatvormi kõrgus erineb (900 mm ja 685 mm) tavaplatvormi kõrgusest (760 mm ja 550 mm), peab Portugalis kasutatava veeremi puhul nende tingimuste korral esimene kasutatav aste vastama järgmisele tabelile ja peab olema selline, et sõiduki suurimad arvutuslikud gabariidid oleksid kooskõlas dokumendiga prEN 15273-2:2005 – Raudtee kohaldamine – Gabariidid –2. osa: veeremi gabariidid – Portugali kinemaatiliste gabariitidega seotud lisa (CP).

g

Uue veeremi (pendel- ja põhiliin) sissepääsuukse lävekonstruktsioon peab võimaldama juurdepääsu ooteplatvormilt kõrgusega 900 mm.

| | δh mm | δv+ mm | δv- mm |
| --- | --- | --- | --- |
| Sirgel tasasel teel | 200 | 230 | 160 |
| rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m | 370 | 230 | 160 |

δh mm

h

δv+ mm

v+

δv- mm

v-

Sirgel tasasel teel

200

230

160

rööbasteel, mille kõverikuraadius on 300 m

370

230

160

Image

7.4.1.4.   Takistusteta vahekäigud

Erandjuhtum Suurbritannias, Põhja-Iirimaal ja Iirimaal „P”

Erandjuhtum Suurbritannias, Põhja-Iirimaal ja Iirimaal „P”

Tänu ehitusgabariitidele, rööbastee kõverusele ja sellega piiritletud sõidukilaiusele kohaldatakse järgmist:

Sõidukisse sisenemise hetkest kuni eelisõigusistmeteni peab minimaalne takistusteta tee vastama üldjuhtumile.

Muude istmete puhul ei kehti piiratud liikumisvõimega inimestega seotud takistusteta vahekäigu nõue.

7.4.1.5.   Uste helisignaaltähistused vastavalt peatükile 4.2.2.4.1 „P”

Erandjuhtum Saksamaal

Erandjuhtum Saksamaal

Tänu madalamale müratasemele kaasaegsetes rongides, peab Saksamaal helisignaali tugevus olema vähemalt 60 dB L(Aeg, T ± 2. Alternatiivselt võidakse edastada ka helisignaali, mis on 5 dB võrra tugevam ümbritsevast mürast).

7.4.1.6.   Eelisõigusistmed „P”

Erandjuhtumid Saksamaal ja Taanis

Erandjuhtumid Saksamaal ja Taanis

10 % kõikidest istmetest peavad olema eelisõigusistmed. Rongides, kus kehtib vabatahtlik ja kohustuslik broneerimine, peavad vähemalt 20 % neist eelisõigusistmetest olema tähistatud piktogrammiga, ülejäänud 80 % eelisõigusistmetest võib broneerida eelnevalt.

Rongides, kus ei ole võimalik kohta broneerida, peavad kõik eelisõigusistmed olema tähistatud piiratud liikumisvõimega inimest tähistava piktogrammiga vastavalt punktile 4.2.2.2.1.1.

7.4.1.7.   Takistusteta teed „P” (punkt 4.1.2.3.1)

Erandjuhtum Prantsusmaal (ainult Ile de France'i võrgustik)

Ile de France'

Uutes, uuendatud või täiustatud jaamades, mida läbib päevas alla 5 000 reisija (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma) ei pea olema lifte või kaldteesid paikades, kus need tavaliselt oleksid vajalikud, et saavutada kooskõla käesoleva punktiga, kui mõnes teises samal marsruudil ja vähem kui 25 km kaugusel asuvas jaamas on olemas kõigile nõudmistele vastav takistusteta tee. Sellisel juhul on uute jaamade projektis olemas sätted lifti ja/või kaldteede paigaldamiseks tulevikus, et muuta jaam ligipääsetavaks kõigile piiratud liikumisvõimega inimestele.

7.4.1.8.   Reisijate arv

Erandjuhtum Austrias „T1”

Erandjuhtum Austrias „T1”

Austria võimude kiire rakenduskava tõttu kohaldatakse selle ajutise erandjuhtumi raames punktides 7.1.1 ja 7.3.1 (infrastruktuur) ja 4.1.4 (takistusteta teede käituseeskirjad) kirjeldatud reisijate arvu nõuet ainult uue, uuendatud või täiustatud infrastruktuuri suhtes jaamades, mida läbib päevas 2 000 reisijat või rohkem (saabuvate ja lahkuvate reisijate kogusumma).

7.5.   Riiklike, kahepoolsete, mitmepoolsete või rahvusvaheliste kokkulepete alusel toimiv veerem

7.5.1.   Kehtivad lepingud

Liikmesriigid teavitavad komisjoni 6 kuu jooksul pärast käesoleva KTK jõustumist järgmistest lepingutest, mille kohaselt käesoleva KTK kohaldamisalaga (veeremite ehitus, uuendamine, täiustamine, käikulaskmine, käitamine ja juhtimine, nagu määratletud käesoleva KTK 2. peatükis) seotud veeremeid käitatakse:

| — | riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on kas alalised või ajutised, ning mis on tingitud kavandatava transporditeenuse väga spetsiifilisest või kohalikust iseloomust; |
| --- | --- |

—

riiklikud, kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud liikmesriikide ja raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuri-ettevõtjate vahel, mis on kas alalised või ajutised, ning mis on tingitud kavandatava transporditeenuse väga spetsiifilisest või kohalikust iseloomust;

| — | kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud raudtee-ettevõtjate, infrastruktuuri-ettevõtjate või ohutusametite vahel, millel on märkimisväärne mõju kohalikule või regionaalsele koostalitlusvõimele; |
| --- | --- |

—

kahepoolsed või mitmepoolsed lepingud raudtee-ettevõtjate, infrastruktuuri-ettevõtjate või ohutusametite vahel, millel on märkimisväärne mõju kohalikule või regionaalsele koostalitlusvõimele;

| — | rahvusvahelised lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning vähemalt ühe kolmanda riigi, või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuri-ettevõtjate ning vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja vahel, millel on märkimisväärne mõju kohalikule või regionaalsele koostalitlusvõimele. |
| --- | --- |

—

rahvusvahelised lepingud ühe või mitme liikmesriigi ning vähemalt ühe kolmanda riigi, või liikmesriikide raudtee-ettevõtjate või infrastruktuuri-ettevõtjate ning vähemalt ühe kolmanda riigi raudtee-ettevõtja või infrastruktuuri-ettevõtja vahel, millel on märkimisväärne mõju kohalikule või regionaalsele koostalitlusvõimele.

Kõnealuste lepingutega reguleeritud jätkuv veeremite käitamine/hooldus on lubatud seni, kuni nad vastavad ühenduse õigusaktidele.

Kõnealuste lepingute vastavust ELi õigusaktidele, sealhulgas nende mittediskrimineerivat iseloomu, ja eriti käesolevale KTK-le, hinnatakse ja komisjon võtab vajalikud meetmed, nagu näiteks käesoleva KTK läbivaatamine, et lisada võimalikke erijuhtumeid või üleminekumeetmeid.

7.5.2.   Tulevased lepingud

Kõik tulevased lepingud või praeguste lepingute muudatused, eriti need, mis hõlmavad KTK kohaselt mittetõendatud veeremite hankimist, peavad arvesse võtma EL õigusakte ja eelkõige käesolevat KTKd. Liikmesriigid teavitavad komisjoni sellistest lepingutest või muudatustest. Sellisel juhul kohaldatakse punkti 7.5.1 korda.

7.6.   Infrastruktuuri ja veeremite kasutuselevõtmine

Kooskõlas direktiivi 2001/16/EÜ artikli 16 lõikega 1, milles on saavutatud vastavus piiratud liikumisvõimega inimestega seotud KTKga ning EÜ vastavussertifikaat on antud infrastruktuurile ja veeremitele ühes liikmesriigis, tunnustatakse seda kõigi liikmesriikide poolt seoses piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääsuga.

Taotledes ohutussertifikaati vastavalt direktiivi 2004/49 artiklile 10 (tunnistuse B osa) või kasutuselevõtmise luba vastavalt direktiivi 2001/16 artikli 14 lõikele 1, raudtee-ettevõtjad võivad taotleda tõendamist/luba infrastruktuuri ja veeremite käikulaskmiseks. Veeremeid võib grupeerida seeria või tüübi järgi.

Kui infrastruktuur ja veeremid toimivad koos, tuleb siiski tõendada nende koostalitlusvõimet. Seda võib teha, kasutades infrastruktuuri- ja veeremiregistreid.

---

(1)  EÜT L 315, 3.12.2007, lk 14.

1

(2)  Tavapäraseid mõõtmise eeskirju tuleb kohaldada ka jalajälgede suhtes. See muudab seega ukse asukoha määramise sõiduki teatud alades võimatuks.

2

(3)  Moodulite A1 ja H1 puhul võimaldatakse olemasolevaid lahendusi ainult punktis 6.1.3 määratletud tingimustel.

3

---

(KOOSTALITLUSE TEHNILISE KIRJELDUSE) LISAD

Kohaldamisala: kõik allsüsteemid Aspekt: piiratud liikumisvõimega inimeste juurdepääs

| LISA A | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA A

| LISA B | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA B

| LISA C | Hoolduseeskirjade hindamine: Vastavushindamise kord (lisa F4) |
| --- | --- |

LISA C

| LISA D | Koostalitluse komponentide hindamine |
| --- | --- |

LISA D

| D.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

D.1

| D.2 | Omadused |
| --- | --- |

D.2

| E LISA | Allsüsteemide hindamine |
| --- | --- |

E LISA

| E.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

E.1

| E.2 | Näitajad ja moodulid |
| --- | --- |

E.2

| F LISA | Vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetlused |
| --- | --- |

F LISA

| F.1 | Moodulite loend |
| --- | --- |

F.1

| F.2 | Koostalitluse komponentide moodulid |
| --- | --- |

F.2

| F.2.1 | Moodul A: tootmise sisekontroll |
| --- | --- |

F.2.1

| F.2.2 | Moodul A1: projekti sisekontroll koos tootetõendusega |
| --- | --- |

F.2.2

| F.2.3 | Moodul B: tüübihindamine |
| --- | --- |

F.2.3

| F.2.4 | Moodul C: tüübivastavus |
| --- | --- |

F.2.4

| F.2.5 | Moodul D: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

F.2.5

| F.2.6 | Moodul F: tootetõendus |
| --- | --- |

F.2.6

| F.2.7 | Moodul H1: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

F.2.7

| F.2.8 | Moodul H2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega |
| --- | --- |

F.2.8

| F.2.9 | Moodul V: tüübivalideerimine käituse alusel (kasutussobivus) |
| --- | --- |

F.2.9

| F.3 | Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid |
| --- | --- |

F.3

| F.3.1 | Moodul SB: tüübihindamine |
| --- | --- |

F.3.1

| F.3.2 | Moodul SD: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

F.3.2

| F.3.3 | Moodul SF: tootetõendus |
| --- | --- |

F.3.3

| F.3.4 | Moodul SG: üksiktoote tõendus |
| --- | --- |

F.3.4

| F.3.5 | Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projekti hindamisega |
| --- | --- |

F.3.5

| F.4 | Hoolduse korraldamise hindamine: vastavushindamise menetlus |
| --- | --- |

F.4

| LISA G | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA G

| LISA H | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA H

| LISA I | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA I

| LISA J | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA J

| LISA K | Reserveeritud |
| --- | --- |

LISA K

| LISA L | Aspektid, mida pole piiratud liikumisvõimega inimeste ligipääsetavust käsitlevas KTKs täpsustatud ja mille suhtes kohaldatakse Euroopa õigusnorme või mille puhul nõutakse riiklikest õigusaktidest teavitamist |
| --- | --- |

LISA L

| LISA M | Transporditavad ratastoolid |
| --- | --- |

LISA M

| M.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

M.1

| M.2 | Omadused |
| --- | --- |

M.2

| LISA N | Märgistus piiratud liikumisvõimega inimestele |
| --- | --- |

LISA N

| N.1 | Kohaldamisala |
| --- | --- |

N.1

| N.2 | Märgistus infrastruktuuril |
| --- | --- |

N.2

| N.3 | Märgistus veeremil |
| --- | --- |

N.3

| N.4 | Rahvusvaheline ratastooli märk |
| --- | --- |

N.4

| N.5 | Kuulmisseadme märk |
| --- | --- |

N.5

| N.6 | Abikutsungi/teabekutsungi märk |
| --- | --- |

N.6

| N.7 | Hädaabikutsungi märk |
| --- | --- |

N.7

| N.8 | Eelisõigusistmete märgid |
| --- | --- |

N.8

LISA A

Reserveeritud

LISA B

Reserveeritud

LISA C

Hoolduseeskirjade hindamine: Vastavushindamise kord (lisa F4)

LISA D

Koostalitluse komponentide hindamine

D.1   Kohaldamisala

Käesolevas lisas käsitletakse koostalitluse komponentide vastavus- ja kasutussobivuse hindamist.

D.2   Omadused

Erinevatel projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappidel hinnatavad koostalitluse komponentide omadused on tabelis D.1 tähistatud X-ga.

Tabel D.1

Koostalitluse komponentide hindamine

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Koostalitluse komponendid ja hinnatavad näitajad | Hindamisetapid |
| Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmisetapp |
| Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine | Tootmisprotsessi läbivaatamine | Tüübi-katse | Tüübivastavuse tõendamine |
| 4.1.2.11.2 ja 4.1.2.12.2 | . Visuaalne infosüsteem sõitjatele |

1

2

3

4

5

Koostalitluse komponendid ja hinnatavad näitajad

Hindamisetapid

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmisetapp

Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine

Tootmisprotsessi läbivaatamine

Tüübi-katse

Tüübivastavuse tõendamine

4.1.2.11.2 ja 4.1.2.12.2

. Visuaalne infosüsteem sõitjatele

X

X

X

| 4.1.2.21.2. | Rongi sisenemise vahendid |
| --- | --- |

4.1.2.21.2.

Rongi sisenemise vahendid

X

X

X

| 4.1.2.4. | Kombatavad surunupud |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Kombatavad surunupud

X

X

X

| 4.1.2.7.2. | Mähkimislaud |
| --- | --- |

4.1.2.7.2.

Mähkimislaud

X

X

X

| 4.1.2.11. | Kombatav märgistus |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Kombatav märgistus

X

X

X

| 4.1.2.9.2. | Piletimüügiautomaadid |
| --- | --- |

4.1.2.9.2.

Piletimüügiautomaadid

X

X

X

| 4.2.2.6. | Tualettruumi moodulid |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Tualettruumi moodulid

X

X

X

| 4.2.2.8.3. | Visuaalne infosüsteem sõitjatele |
| --- | --- |

4.2.2.8.3.

Visuaalne infosüsteem sõitjatele

X

X

X

| 4.2.2.3, 4.2.2.6 ja 4.2.2.11 | . Häireseade sõitjatele |
| --- | --- |

4.2.2.3, 4.2.2.6 ja 4.2.2.11

. Häireseade sõitjatele

X

X

X

| 4.2.2.12.3. | Rongi sisenemise vahendid |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.

Rongi sisenemise vahendid

X

X

X

| 4.2.2.4. | Surunupud |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Surunupud

X

X

X

| 4.2.2.6.3.2. | Mähkimislaud |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.2.

Mähkimislaud

X

X

X

| 4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 ja lisa N | . Visuaalne teave ja märgistus |
| --- | --- |

4.2.2.8.1, 4.2.2.8.2 ja lisa N

. Visuaalne teave ja märgistus

X

X

X

E LISA

Allsüsteemide hindamine

E.1   Kohaldamisala

Käesolevas lisas käsitletakse allsüsteemi vastavushindamist.

E.2   Näitajad ja moodulid

Need allsüsteemide näitajad, mida eri projekteerimis-, arendus- ja tootmisetappides hinnatakse, on tähistatud Xga infrastruktuuri allsüsteemi tabelis E.1 ja veeremi allsüsteemi tabelis E.2.

Tabel E.1

Infrastruktuuri allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud eraldiseisva üksusena)

| 1 | 2 | 3 | 4 | 5 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Hinnatavad näitajad | Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmisetapp |
| Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine | Ehitamine, montaaž, paigaldamine | Montaaž (enne kasutusele võttu) | Valideerimine lõplikes töötingimus-tes |
| 4.1.2.2. | Parkimisrajatised piiratud liikumisvõimega inimestele |

1

2

3

4

5

Hinnatavad näitajad

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmisetapp

Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine

Ehitamine, montaaž, paigaldamine

Montaaž (enne kasutusele võttu)

Valideerimine lõplikes töötingimus-tes

4.1.2.2.

Parkimisrajatised piiratud liikumisvõimega inimestele

X

X

| 4.1.2.3. | Takistusteta teekond |
| --- | --- |

4.1.2.3.

Takistusteta teekond

| 4.1.2.3.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.1.2.3.1.

Üldosa

X

X

| 4.1.2.3.2. | Teekonna tähistus |
| --- | --- |

4.1.2.3.2.

Teekonna tähistus

X

X

| 4.1.2.4. | Uksed ja sissekäigud |
| --- | --- |

4.1.2.4.

Uksed ja sissekäigud

X

X

| 4.1.2.5. | Põrandapinnad |
| --- | --- |

4.1.2.5.

Põrandapinnad

X

X

| 4.1.2.6. | Läbipaistvad takistused |
| --- | --- |

4.1.2.6.

Läbipaistvad takistused

X

X

| 4.1.2.7. | Tualettruumid |
| --- | --- |

4.1.2.7.

Tualettruumid

X

X

| 4.1.2.8. | Mööbel ning lahtised seadmed |
| --- | --- |

4.1.2.8.

Mööbel ning lahtised seadmed

X

X

| 4.1.2.9. | Piletimüük/piletimüügipunktid ja -automaadid/infopunkt/piletikontrolliautomaadid/pöörduksed/kliendiabipunktid |
| --- | --- |

4.1.2.9.

Piletimüük/piletimüügipunktid ja -automaadid/infopunkt/piletikontrolliautomaadid/pöörduksed/kliendiabipunktid

X

X

| 4.1.2.10. | Valgustus |
| --- | --- |

4.1.2.10.

Valgustus

X

X

| 4.1.2.11. | Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave |
| --- | --- |

4.1.2.11.

Visuaalne teave: teejuhised, piktogrammid, muutuv teave

X

X

X

| 4.1.2.12. | Heliteadaanded |
| --- | --- |

4.1.2.12.

Heliteadaanded

X

X

X

| 4.1.2.13. | Avariiväljapääsud, häireseadmed |
| --- | --- |

4.1.2.13.

Avariiväljapääsud, häireseadmed

X

X

X

| 4.1.2.14. | Käigusildade ja -tunnelite geomeetria |
| --- | --- |

4.1.2.14.

Käigusildade ja -tunnelite geomeetria

X

X

| 4.1.2.15. | Trepid |
| --- | --- |

4.1.2.15.

Trepid

X

X

| 4.1.2.16. | Käsipuud |
| --- | --- |

4.1.2.16.

Käsipuud

X

X

| 4.1.2.17 | Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed |
| --- | --- |

4.1.2.17

Kaldteed, eskalaatorid, liftid, liikuvad teed

X

X

| 4.1.2.18.1. | Ooteplatvormi kõrgus |
| --- | --- |

4.1.2.18.1.

Ooteplatvormi kõrgus

X

X

| 4.1.2.18.2. | Ooteplatvormide asetus |
| --- | --- |

4.1.2.18.2.

Ooteplatvormide asetus

X

| 4.1.2.18.3. | Rööbastee asetus platvormide vahel |
| --- | --- |

4.1.2.18.3.

Rööbastee asetus platvormide vahel

X

| 4.1.2.19. | Ooteplatvormi laius ja platvormi äär |
| --- | --- |

4.1.2.19.

Ooteplatvormi laius ja platvormi äär

X

X

| 4.1.2.20. | Ooteplatvormi lõpp |
| --- | --- |

4.1.2.20.

Ooteplatvormi lõpp

X

X

| 4.1.2.21. | Ratastooli kasutavate reisijate abivahendid rongile minekuks |
| --- | --- |

4.1.2.21.

Ratastooli kasutavate reisijate abivahendid rongile minekuks

X

X

| 4.1.2.22. | Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades |
| --- | --- |

4.1.2.22.

Samatasandilised raudteeületuskohad jaamades

X

X

Tabel E.2

Veeremi allsüsteemi hindamine (konstrueeritud ja tarnitud seeriatoodetena)

| 1 | 2 | 3 | 4 |
| --- | --- | --- | --- |
| Hinnatavad näitajad | Projekteerimis- ja arendusetapp | Tootmisetapp |
| Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine | Tüübikatsetus | Korrapärane katse |
| 4.2.2.2. | Istmed |

1

2

3

4

Hinnatavad näitajad

Projekteerimis- ja arendusetapp

Tootmisetapp

Projekti läbivaatamine ja/või projekti hindamine

Tüübikatsetus

Korrapärane katse

4.2.2.2.

Istmed

| 4.2.2.2.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Üldosa

X

X

| 4.2.2.2.1. | Eelisõigusistmete üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.2.1.

Eelisõigusistmete üldosa

X

X

| 4.2.2.2.2.2. | Ühes suunas istmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.2.2.

Ühes suunas istmed

X

X

| 4.2.2.2.3.3. | Vastastikku asetsevad istmed |
| --- | --- |

4.2.2.2.3.3.

Vastastikku asetsevad istmed

X

X

| 4.2.2.3. | Ratastoolide kohad |
| --- | --- |

4.2.2.3.

Ratastoolide kohad

X

X

| 4.2.2.4. | Uksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.

Uksed

| 4.2.2.4.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.4.1.

Üldosa

X

X

| 4.2.2.4.2. | Välisuksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.2.

Välisuksed

X

X

| 4.2.2.4.3. | Siseuksed |
| --- | --- |

4.2.2.4.3.

Siseuksed

X

X

| 4.2.2.5. | Valgustus |
| --- | --- |

4.2.2.5.

Valgustus

X

| 4.2.2.6. | Tualettruumid |
| --- | --- |

4.2.2.6.

Tualettruumid

| 4.2.2.6.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.6.1.

Üldosa

X

X

| 4.2.2.6.2. | Tavatualettruum |
| --- | --- |

4.2.2.6.2.

Tavatualettruum

X

X

| 4.2.2.6.3. | Universaaltualettruum |
| --- | --- |

4.2.2.6.3.

Universaaltualettruum

X

X

| 4.2.2.7. | Takistusteta vahekäigud |
| --- | --- |

4.2.2.7.

Takistusteta vahekäigud

X

X

| 4.2.2.8. | Kliendiinfo |
| --- | --- |

4.2.2.8.

Kliendiinfo

| 4.2.2.8.1. | Üldosa |
| --- | --- |

4.2.2.8.1.

Üldosa

X

X

| 4.2.2.8.2. | Teave (märgistused) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Teave (märgistused)

X

X

| 4.2.2.8.2. | Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine) |
| --- | --- |

4.2.2.8.2.

Teave (liini kirjeldus ja kohtade broneerimine)

X

X

| 4.2.2.9. | Muutused kõrguses |
| --- | --- |

4.2.2.9.

Muutused kõrguses

X

X

| 4.2.2.10. | Käsipuud |
| --- | --- |

4.2.2.10.

Käsipuud

X

X

| 4.2.2.11. | Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad |
| --- | --- |

4.2.2.11.

Ratastooliga ligipääsetavad magamiskohad

X

X

| 4.2.2.12. | Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus |
| --- | --- |

4.2.2.12.

Transpordivahendisse sisenemise ja sealt väljumise astmete asetus

| 4.2.2.12.1. | Üldnõuded |
| --- | --- |

4.2.2.12.1.

Üldnõuded

X

| 4.2.2.12.2. | Peale-/mahaastumisastmed |
| --- | --- |

4.2.2.12.2.

Peale-/mahaastumisastmed

X

| 4.2.2.12.3.5. | Liigutatavad astmed |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.5.

Liigutatavad astmed

X

X

X

| 4.2.2.12.3.6. | Teisaldatavad kaldteed |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.6.

Teisaldatavad kaldteed

X

X

| 4.2.2.12.3.7. | Poolautomaatsed kaldteed |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.7.

Poolautomaatsed kaldteed

X

X

X

| 4.2.2.12.3.8. | Ületussillad |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.8.

Ületussillad

X

X

X

| 4.2.2.12.3.9. | Vaguni tõstetoolid |
| --- | --- |

4.2.2.12.3.9.

Vaguni tõstetoolid

X

X

X

F LISA

Vastavus- ja kasutussobivuse hindamise menetlused

F.1.   Moodulite loend

Koostalitluse komponentide moodulid:

| — | Moodul A: tootmise sisekontroll |
| --- | --- |

—

Moodul A: tootmise sisekontroll

| — | Moodul A1: projekti sisekontroll koos tootetõendusega |
| --- | --- |

—

Moodul A1: projekti sisekontroll koos tootetõendusega

| — | Moodul B: tüübihindamine |
| --- | --- |

—

Moodul B: tüübihindamine

| — | Moodul C: tüübivastavus |
| --- | --- |

—

Moodul C: tüübivastavus

| — | Moodul D: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

—

Moodul D: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem

| — | Moodul F: tootetõendus |
| --- | --- |

—

Moodul F: tootetõendus

| — | Moodul H1: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

—

Moodul H1: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem

| — | Moodul H2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega |
| --- | --- |

—

Moodul H2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega

| — | Moodul V: tüübi valideerimine käitluse alusel (kasutussobivuskatse) |
| --- | --- |

—

Moodul V: tüübi valideerimine käitluse alusel (kasutussobivuskatse)

Allsüsteemide moodulid

| — | Moodul SB: tüübihindamine |
| --- | --- |

—

Moodul SB: tüübihindamine

| — | Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

—

Moodul SD: toote kvaliteedijuhtimissüsteem

| — | Moodul SF: tootetõendus |
| --- | --- |

—

Moodul SF: tootetõendus

| — | Moodul SG: üksiktoote tõendus |
| --- | --- |

—

Moodul SG: üksiktoote tõendus

| — | Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega |
| --- | --- |

—

Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega

Hoolduseeskirjade moodul

| — | Vastavushindamise korra moodul |
| --- | --- |

—

Vastavushindamise korra moodul

F.2.   Koostalitluse komponentide moodulid

F.2.1.   Moodul A: tootmise sisekontroll

| 1. | See moodul hõlmab menetlust, mille abil ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja deklareerib, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavale KTK-le. |
| --- | --- |

1.

See moodul hõlmab menetlust, mille abil ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja deklareerib, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavale KTK-le.

| 2. | Tootja peab sisse seadma punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2.

Tootja peab sisse seadma punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK-le. Seoses hindamisega peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja talitlust. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:






  — | koostalitluse komponentide üldine kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK-le. Seoses hindamisega peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja talitlust. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:

—

koostalitluse komponentide üldine kirjeldus;

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid; |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid;

| — | koostalitluse komponentide konstruktsiooni, tootmisteabe, hoolduse ja toimimispõhimõtte mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide konstruktsiooni, tootmisteabe, hoolduse ja toimimispõhimõtte mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, (1) k.a Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate nõuetega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, (1) k.a Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate nõuetega;

| — | KTKga vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTKga vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

| 4. | Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitluse komponendi vastavuse punktis 3 osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja KTKga. |
| --- | --- |

4.

Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitluse komponendi vastavuse punktis 3 osutatud tehnilise dokumentatsiooni ja KTKga.

| 5. | Ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni koostalitluse komponentide kohta. See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja selle juurde kuuluv dokumentatsioon tuleb varustada kuupäeva ja allkirjaga.
  Deklaratsioon kirjutatakse tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldab järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiividele 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

5.

Ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni koostalitluse komponentide kohta. See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsioon ja selle juurde kuuluv dokumentatsioon tuleb varustada kuupäeva ja allkirjaga.

Deklaratsioon kirjutatakse tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldab järgmist:

—

viited direktiividele (direktiividele 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusedeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusedeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTK-dele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTK-dele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja eest kohustustele alla kirjutanud volitatud isiku andmed. |
| --- | --- |

—

ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja eest kohustustele alla kirjutanud volitatud isiku andmed.

| 6. | Tootja või tootja volitatud esindaja säilitab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.
  Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes toob koostalitluse komponendi ühenduse turule. |
| --- | --- |

6.

Tootja või tootja volitatud esindaja säilitab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.

Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes toob koostalitluse komponendi ühenduse turule.

| 7. | Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKga koostalitluse komponendi kohta ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt mooduli V tingimustele. |
| --- | --- |

7.

Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKga koostalitluse komponendi kohta ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt mooduli V tingimustele.

F.2.2.   Moodul A1: projekti sisekontroll koos tootetõendusega

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavale KTK-le. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil ühenduses asuv tootja või tootja volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 sätestatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad nende suhtes kohaldatavale KTK-le.

| 2. | Tootja peab sisse seadma punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni. |
| --- | --- |

2.

Tootja peab sisse seadma punktis 3 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK nõuetele.
  Tehniline dokumentatsioon kinnitab ühtlasi, et koostalitluse komponentide konstruktsioon oli juba enne käesoleva KTK rakendamist aktsepteeritud, on KTKga kooskõlas ning et koostalitluse komponenti on samas kasutuspiirkonnas tööolukorras varem kasutatud.
  Seoses hindamisega hõlmab kõnealune dokumentatsioon koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja talitlust. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:






  — | koostalitluse komponendi üldine kirjeldus ja kasutustingimused; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon kinnitab ühtlasi, et koostalitluse komponentide konstruktsioon oli juba enne käesoleva KTK rakendamist aktsepteeritud, on KTKga kooskõlas ning et koostalitluse komponenti on samas kasutuspiirkonnas tööolukorras varem kasutatud.

Seoses hindamisega hõlmab kõnealune dokumentatsioon koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja talitlust. Seoses hindamisega peab dokumentatsioon sisaldama järgmist:

—

koostalitluse komponendi üldine kirjeldus ja kasutustingimused;

| — | põhimõtteline projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid; |
| --- | --- |

—

põhimõtteline projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid;

| — | koostalitluse komponendi konstruktsiooni, tootmisteabe, hoolduse ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi konstruktsiooni, tootmisteabe, hoolduse ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused;

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, k.a Euroopa tehnilised kirjeldused, (2) koos vastavate klauslitega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, k.a Euroopa tehnilised kirjeldused, (2) koos vastavate klauslitega;

| — | KTK nõuetele vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTK nõuetele vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldused, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole täielikult kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne, |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, tehtud katsete tulemused jne,

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

| 4. | Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitluse komponendi vastavuse punktis 3 viidatud tehnilise dokumentatsiooniga ja KTK tingimustega. |
| --- | --- |

4.

Tootja võtab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsess tagaks iga toodetud koostalitluse komponendi vastavuse punktis 3 viidatud tehnilise dokumentatsiooniga ja KTK tingimustega.

| 5. | Tootja valitud teavitatud asutus viib toodetud koostalitluse komponentide vastavuse kontrollimiseks punktis 3 osutatud tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübi ja KTK tingimustega läbi vastavad hindamised ja katsed. Tootja (3) võib valida ühe järgmistest menetlustest. |
| --- | --- |

5.

Tootja valitud teavitatud asutus viib toodetud koostalitluse komponentide vastavuse kontrollimiseks punktis 3 osutatud tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübi ja KTK tingimustega läbi vastavad hindamised ja katsed. Tootja (3) võib valida ühe järgmistest menetlustest.

5.1.   Vastavustõendamine iga toote eraldi hindamise ja katsetamise teel

| 5.1.1. | Iga toodet tuleb vastavuse tõendamiseks tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübi ja KTK tingimustega ükshaaval kontrollida ja teha vastavad katsed. Kui katset ei ole KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) sätestatud, kohaldatakse asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid. |
| --- | --- |

5.1.1.

Iga toodet tuleb vastavuse tõendamiseks tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübi ja KTK tingimustega ükshaaval kontrollida ja teha vastavad katsed. Kui katset ei ole KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) sätestatud, kohaldatakse asjaomaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

| 5.1.2. | Teavitatud asutus koostab heakskiidetud toodete kohta läbiviidud katsete põhjal kirjaliku vastavussertifikaadi. |
| --- | --- |

5.1.2.

Teavitatud asutus koostab heakskiidetud toodete kohta läbiviidud katsete põhjal kirjaliku vastavussertifikaadi.

5.2.   Statistiline kontroll

| 5.2.1. | Tootja esitab kõik oma tooted ühtlike partiidena ja rakendab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsessis oleks tagatud iga toodetava partii ühtlikkus. |
| --- | --- |

5.2.1.

Tootja esitab kõik oma tooted ühtlike partiidena ja rakendab kõik vajalikud meetmed, et tootmisprotsessis oleks tagatud iga toodetava partii ühtlikkus.

| 5.2.2. | Kõik koostalitluse komponendid peavad kontrollimiseks olema saadaval ühtlike partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Iga koostalitluse komponent tuleb vastavuse tõendamiseks tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübiga ja kohaldatavate KTK tingimustega ükshaaval kontrollida ja teha asjakohased katsed, et otsustada, kas partii kinnitada või lükata tagasi. Kui katset ei ole KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid. |
| --- | --- |

5.2.2.

Kõik koostalitluse komponendid peavad kontrollimiseks olema saadaval ühtlike partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Iga koostalitluse komponent tuleb vastavuse tõendamiseks tehnilises dokumentatsioonis kirjeldatud tüübiga ja kohaldatavate KTK tingimustega ükshaaval kontrollida ja teha asjakohased katsed, et otsustada, kas partii kinnitada või lükata tagasi. Kui katset ei ole KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

| 5.2.3. | Statistilise menetluse käigus peab olenevalt hinnatavatest näitajatest kasutama asjakohaseid KTKs määratletud elemente (statistiline meetod, valimikujundus jne). |
| --- | --- |

5.2.3.

Statistilise menetluse käigus peab olenevalt hinnatavatest näitajatest kasutama asjakohaseid KTKs määratletud elemente (statistiline meetod, valimikujundus jne).

| 5.2.4. | Kinnitatud partiide kohta väljastab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal kirjaliku vastavussertifikaadi. Kõik partiis sisalduvad koostalitluse komponendid võib realiseerida, välja arvatud need koostalitluse komponendid valimist, mis osutusid mittevastavaks. |
| --- | --- |

5.2.4.

Kinnitatud partiide kohta väljastab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal kirjaliku vastavussertifikaadi. Kõik partiis sisalduvad koostalitluse komponendid võib realiseerida, välja arvatud need koostalitluse komponendid valimist, mis osutusid mittevastavaks.

| 5.2.5. | Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus või pädev asutus vajalikud meetmed, et see partii ei satuks turule. Kui partiid lükatakse tagasi sageli, peatab teavitatud asutus statistilise kontrollimeetodi kasutamise. |
| --- | --- |

5.2.5.

Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus või pädev asutus vajalikud meetmed, et see partii ei satuks turule. Kui partiid lükatakse tagasi sageli, peatab teavitatud asutus statistilise kontrollimeetodi kasutamise.

| 6. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  Kõnealune deklaratsioon sisaldab vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiividele 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

6.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

Kõnealune deklaratsioon sisaldab vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiividele 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusedeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusedeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutuste nimed ja aadressid ja sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutuste nimed ja aadressid ja sertifikaatide kuupäevad koos nende sertifikaatide kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja eest kohustustele alla kirjutanud volitatud isiku andmed. |
| --- | --- |

—

ühenduses asuva tootja või volitatud esindaja eest kohustustele alla kirjutanud volitatud isiku andmed.

Viidatav sertifikaat on punktis 5 osutatud vastavussertifikaat. Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab olema veendunud, et suudab nõudmise korral väljastada teavitatud asutuse antud vastavussertifikaadid.

| 7. | Tootja või tootja volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni säilitama kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.
  Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes viib koostalitluse komponendi ühenduse turule. |
| --- | --- |

7.

Tootja või tootja volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat ja tehnilist dokumentatsiooni säilitama kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.

Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes viib koostalitluse komponendi ühenduse turule.

| 8. | Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKs koostalitluse komponendi puhul ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt mooduli V tingimustele. |
| --- | --- |

8.

Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKs koostalitluse komponendi puhul ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt mooduli V tingimustele.

F.2.3.   Moodul B: tüübihindamine

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, millega teavitatud asutus kinnitab, et kavandatud toote näidis vastab selle suhtes kohaldatava KTK nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, millega teavitatud asutus kinnitab, et kavandatud toote näidis vastab selle suhtes kohaldatava KTK nõuetele.

| 2. | EÜ tüübihindamise taotluse esitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.
  Taotlus sisaldab:






  — | tootja nime ja aadressi ning juhul kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

2.

EÜ tüübihindamise taotluse esitab tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.

Taotlus sisaldab:

—

tootja nime ja aadressi ning juhul kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon.

Taotleja esitab teavitatud asutusele kavandatava toote näidise (edaspidi „tüüp”). Tüüp võib sisaldada mitut koostalitluse komponenti, kui nende versioonide vahelised erisused ei mõjuta vastavust KTK nõuetele.

Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik.

Kui tüübihindamismenetluse raames ei taotleta tüübikatsetusi ning tüüp on punktis 3 nimetatud tehnilise dokumentatsiooniga piisavalt määratletud, nõustub teavitatud asutus näidiste esitamata jätmisega.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK nõuetele. Seoses hindamisega peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja tööpõhimõtteid.
  Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:






  — | üldine tüübikirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon võimaldab hinnata koostalitluse komponentide vastavust KTK nõuetele. Seoses hindamisega peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponentide projekteerimist, tootmist, hooldust ja tööpõhimõtteid.

Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

—

üldine tüübikirjeldus;

| — | kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid; |
| --- | --- |

—

kontseptuaalne projekteerimis- ja tootmisteave, nt komponentide, alakoostude, vooluringide jne joonised ja skeemid;

| — | koostalitluse komponendi konstruktsiooni, tootmisteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi konstruktsiooni, tootmisteabe, hooldamise ja tööpõhimõtte selgitused ja kirjeldused;

| — | koostalitluse komponentide süsteemi keskkonda integreerimise tingimused (alakoost, koost, allsüsteem); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide süsteemi keskkonda integreerimise tingimused (alakoost, koost, allsüsteem);

| — | koostalitluse komponentide kasutus- ja hooldustingimused (tööaja või -kauguse piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide kasutus- ja hooldustingimused (tööaja või -kauguse piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, (4) k.a Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate normidega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt kohaldatavad tehnilised näitajad, (4) k.a Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate normidega;

| — | KTK tingimustele vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldus, juhul kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi pole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

KTK tingimustele vastavuse tagamiseks rakendatud lahenduste kirjeldus, juhul kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi pole täielikult kohaldatud;

| — | projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, sooritatud katsete tulemused jne;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

| 4. | Teavitatud asutus: |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutus:

| 4.1. | kontrollib tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

4.1.

kontrollib tehnilist dokumentatsiooni;

| 4.2. | kontrollib, kas kõik katsetamist vajavad näidised on valmistatud kooskõlas tehnilise dokumentatsiooniga ning on läbinud või läbivad tüübikatsetused KTK ja/või muude asjakohaste Euroopa tehniliste kirjeldustega määratletud sätete kohaselt; |
| --- | --- |

4.2.

kontrollib, kas kõik katsetamist vajavad näidised on valmistatud kooskõlas tehnilise dokumentatsiooniga ning on läbinud või läbivad tüübikatsetused KTK ja/või muude asjakohaste Euroopa tehniliste kirjeldustega määratletud sätete kohaselt;

| 4.3. | kui KTKga nõutakse projekthindamist, kontrollib projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimistulemusi, et hinnata koostalitluse komponentide nõuetele vastavust projekteerimisetapi lõpetamise ajal; |
| --- | --- |

4.3.

kui KTKga nõutakse projekthindamist, kontrollib projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimistulemusi, et hinnata koostalitluse komponentide nõuetele vastavust projekteerimisetapi lõpetamise ajal;

| 4.4. | kui tehniliste koostalitlusnõuete kohaselt nõutakse tootmisprotsessi läbivaatust, kontrollib koostalitluse komponentide valmistamiseks väljatöötatud tootmisprotsessi, et hinnata toote nõuetele vastavust ja/või kontrollib tootja projekteerimisetapi lõpul teostatud läbivaatust; |
| --- | --- |

4.4.

kui tehniliste koostalitlusnõuete kohaselt nõutakse tootmisprotsessi läbivaatust, kontrollib koostalitluse komponentide valmistamiseks väljatöötatud tootmisprotsessi, et hinnata toote nõuetele vastavust ja/või kontrollib tootja projekteerimisetapi lõpul teostatud läbivaatust;

| 4.5. | teeb kindlaks need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt kohaldatava KTK sätetele ja Euroopa tehnilistele kirjeldustele, ning ka need elemendid, mis on projekteeritud ilma Euroopa tehniliste kirjelduste vastavaid sätteid kohaldamata; |
| --- | --- |

4.5.

teeb kindlaks need elemendid, mis on projekteeritud vastavalt kohaldatava KTK sätetele ja Euroopa tehnilistele kirjeldustele, ning ka need elemendid, mis on projekteeritud ilma Euroopa tehniliste kirjelduste vastavaid sätteid kohaldamata;

| 4.6. | sooritab või laseb sooritada vajalikud kontrolli- ja katsetoimingud kooskõlas punktidega 4.2, 4.3 ja 4.4, et kontrollida, kas juhtudel, kui tootja on otsustanud kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, on neid ka tegelikult kohaldatud; |
| --- | --- |

4.6.

sooritab või laseb sooritada vajalikud kontrolli- ja katsetoimingud kooskõlas punktidega 4.2, 4.3 ja 4.4, et kontrollida, kas juhtudel, kui tootja on otsustanud kohaldada Euroopa tehnilisi kirjeldusi, on neid ka tegelikult kohaldatud;

| 4.7. | sooritab või laseb sooritada vajalikud kontrolli- ja katsetoimingud kooskõlas punktidega 4.2, 4.3 ja 4.4, et kontrollida, kas juhtudel, kus tootja ei ole Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldatud, vastavad tootja lahendused KTK tingimustele; |
| --- | --- |

4.7.

sooritab või laseb sooritada vajalikud kontrolli- ja katsetoimingud kooskõlas punktidega 4.2, 4.3 ja 4.4, et kontrollida, kas juhtudel, kus tootja ei ole Euroopa tehnilisi kirjeldusi kohaldatud, vastavad tootja lahendused KTK tingimustele;

| 4.8. | lepib taotlejaga kokku koha, kus kontrolli ja katseid hakatakse tegema. |
| --- | --- |

4.8.

lepib taotlejaga kokku koha, kus kontrolli ja katseid hakatakse tegema.

| 5. | Kui tüüp vastab käesoleva KTK tingimustele, annab teavitatud asutus taotlejale tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tootja nimi ja aadress, uuringute põhjal tehtud järeldused, tõendi kehtivust käsitlevad tingimused ja kinnitatud tüübi kindlakstegemiseks vajalikud andmed.
  Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat.
  Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitab teavitatud asutus.
  Kui tootjale või ühenduses asuvale tootja esindajale keeldutakse tüübihindamistõendi andmisest, esitab teavitatud asutus keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.
  Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord. |
| --- | --- |

5.

Kui tüüp vastab käesoleva KTK tingimustele, annab teavitatud asutus taotlejale tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tootja nimi ja aadress, uuringute põhjal tehtud järeldused, tõendi kehtivust käsitlevad tingimused ja kinnitatud tüübi kindlakstegemiseks vajalikud andmed.

Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitab teavitatud asutus.

Kui tootjale või ühenduses asuvale tootja esindajale keeldutakse tüübihindamistõendi andmisest, esitab teavitatud asutus keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.

Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord.

| 6. | Taotleja teatab tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist kinnitatud toote muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või toote ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul saavad koostalitluse komponendid EÜ tüübihindamistõendi väljastanud asutuselt täiendava kinnituse. Sel juhul sooritab teavitatud asutus ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seonduvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse kas algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend. |
| --- | --- |

6.

Taotleja teatab tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist kinnitatud toote muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või toote ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul saavad koostalitluse komponendid EÜ tüübihindamistõendi väljastanud asutuselt täiendava kinnituse. Sel juhul sooritab teavitatud asutus ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seonduvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse kas algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend.

| 7. | Kui punktis 6 kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, võib tõendi kehtivusaja lõppemisel tõendi kehtivusaega järgmise kehtivusaja võrra pikendada. Pikendamistaotluse esitamisel esitab taotleja kirjaliku kinnituse selle kohta, et ühtki sellist muudatust ei ole tehtud, ning kui ei tule ilmsiks vastupidist teavet, pikendab teavitatud asutus vastavalt punktile 5 tõendi kehtivust. Seda toimingut võib korrata. |
| --- | --- |

7.

Kui punktis 6 kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, võib tõendi kehtivusaja lõppemisel tõendi kehtivusaega järgmise kehtivusaja võrra pikendada. Pikendamistaotluse esitamisel esitab taotleja kirjaliku kinnituse selle kohta, et ühtki sellist muudatust ei ole tehtud, ning kui ei tule ilmsiks vastupidist teavet, pikendab teavitatud asutus vastavalt punktile 5 tõendi kehtivust. Seda toimingut võib korrata.

| 8. | Iga teavitatud asutus edastab tüübihindamistõendite ja nende lisade väljastamise, tühistamise ja väljastamisest keeldumisega seonduva teabe teistele teavitatud asutustele. |
| --- | --- |

8.

Iga teavitatud asutus edastab tüübihindamistõendite ja nende lisade väljastamise, tühistamise ja väljastamisest keeldumisega seonduva teabe teistele teavitatud asutustele.

| 9. | Teised teavitatud asutused saavad taotluse esitamise korral väljastatud tüübihindamistõendite ja/või nende lisade koopiad. Tõendite lisad (vt punkt 5) peavad olema teistele teavitatud asutustele kättesaadavad. |
| --- | --- |

9.

Teised teavitatud asutused saavad taotluse esitamise korral väljastatud tüübihindamistõendite ja/või nende lisade koopiad. Tõendite lisad (vt punkt 5) peavad olema teistele teavitatud asutustele kättesaadavad.

| 10. | Tootja või ühenduses asuv tootja esindaja säilitab tüübihindamistõendeid ja nende lisade tehnilist dokumentatsiooni 10 aastat pärast viimase koostalitluse komponendi tootmist. Kui ei tootja ega ka tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes vahendas koostalitluse komponendi ühenduse turule. |
| --- | --- |

10.

Tootja või ühenduses asuv tootja esindaja säilitab tüübihindamistõendeid ja nende lisade tehnilist dokumentatsiooni 10 aastat pärast viimase koostalitluse komponendi tootmist. Kui ei tootja ega ka tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes vahendas koostalitluse komponendi ühenduse turule.

F.2.4.   Moodul C: tüübivastavus

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, mille abil tootja või tema ühenduses asuv esindaja tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitluse komponent on kooskõlas tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ning vastab KTKs selle tüübi suhtes kohaldatavatele nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, mille abil tootja või tema ühenduses asuv esindaja tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitluse komponent on kooskõlas tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ning vastab KTKs selle tüübi suhtes kohaldatavatele nõuetele.

| 2. | Tootja rakendab kõik vajalikud abinõud, et kindlustada, et tootmisprotsessiga tagatakse iga toodetud koostalitluse komponendi ühilduvus EÜ tüübihindamistõendi ja KTKs tüübi suhtes kohaldatud nõuetega. |
| --- | --- |

2.

Tootja rakendab kõik vajalikud abinõud, et kindlustada, et tootmisprotsessiga tagatakse iga toodetud koostalitluse komponendi ühilduvus EÜ tüübihindamistõendi ja KTKs tüübi suhtes kohaldatud nõuetega.

| 3. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  Kõnealune deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

3.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

Kõnealune deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja kohta tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (esitada tuleb ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja kohta tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused; |
| --- | --- |

—

vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused;

| — | viide käesolevale KTKle ja muudele asjakohastele KTKdele ning vajaduse korral viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; (5) |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTKle ja muudele asjakohastele KTKdele ning vajaduse korral viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; (5)

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

| 4. | Tootja või ühenduses asuv tootja volitatud esindaja säilitab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga 10 aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.
  Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes vahendas koostalitluse komponendi ühenduse turule. |
| --- | --- |

4.

Tootja või ühenduses asuv tootja volitatud esindaja säilitab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga 10 aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmistamist.

Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehnilise dokumentatsiooni hoidmise eest isik, kes vahendas koostalitluse komponendi ühenduse turule.

| 5. | Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKga koostalitluse komponendi kohta ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele. |
| --- | --- |

5.

Lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile nõutakse KTKga koostalitluse komponendi kohta ka EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni, mis tuleb lisada pärast selle väljaandmist tootja poolt vastavalt moodulis V määratletud tingimustele.

F.2.5.   Moodul D: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil tootja või tema ühendusse kuuluv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 osutatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitluse komponent on kooskõlas tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja vastab KTKs selle tüübi suhtes kohaldatavatele tingimustele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil tootja või tema ühendusse kuuluv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 osutatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et kõnealune koostalitluse komponent on kooskõlas tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja vastab KTKs selle tüübi suhtes kohaldatavatele tingimustele.

| 2. | Tootja rakendab tootmisel, lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on määratletud punktis 3 ning mille suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud kontrolli. |
| --- | --- |

2.

Tootja rakendab tootmisel, lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on määratletud punktis 3 ning mille suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud kontrolli.

| 3. | Kvaliteedijuhtimissüsteem |
| --- | --- |

3.

Kvaliteedijuhtimissüsteem

| 3.1. | Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse kõnealuste koostalitluse komponentide tootmisega seotud kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.
  Taotluses esitatakse:






  — | kogu asjakohane teave kavandatud koostalitluse komponentide tootekategooria kohta; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse kõnealuste koostalitluse komponentide tootmisega seotud kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.

Taotluses esitatakse:

—

kogu asjakohane teave kavandatud koostalitluse komponentide tootekategooria kohta;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | mooduli B tüübihindamise menetluse järel väljastatud heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon ja tüübihindamistõendi koopia; |
| --- | --- |

—

mooduli B tüübihindamise menetluse järel väljastatud heakskiidetud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon ja tüübihindamistõendi koopia;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele.

| 3.2. | Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponentide ühilduvuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja KTKs nende suhtes kohaldatavate nõuetega. Kõik tootja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike normide, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlev dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteedikavasid, -plaani, -käsiraamatuid ja -aruandeid tõlgendada üheselt.
  Eelkõige peavad nad sisaldama piisava kirjelduse järgmise kohta:






  — | kvaliteedialased eesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponentide ühilduvuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübiga ja KTKs nende suhtes kohaldatavate nõuetega. Kõik tootja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike normide, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlev dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteedikavasid, -plaani, -käsiraamatuid ja -aruandeid tõlgendada üheselt.

Eelkõige peavad nad sisaldama piisava kirjelduse järgmise kohta:

—

kvaliteedialased eesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses toote kvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses toote kvaliteediga;

| — | kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus;

| — | kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;

| — | nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhususe järele valvamise vahendid. |
| --- | --- |

—

nõutava tootekvaliteedi saavutamise ja kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhususe järele valvamise vahendid.

| 3.3. | Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 3.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, peab teavitatud asutus võtma seda hindamisel arvesse.
  Kontroll peab hõlmama konkreetset tootekategooriat, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmisasutusse.
  Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.3.

Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 3.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, peab teavitatud asutus võtma seda hindamisel arvesse.

Kontroll peab hõlmama konkreetset tootekategooriat, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus tehakse kontrollkäik tootmisasutusse.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 3.4. | Tootja kohustub täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.
  Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi heaks kiitnud teavitatud asutusele.
  Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on vaja teha uus hindamine.
  Teavitatud asutus teavitab tootjat otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.4.

Tootja kohustub täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.

Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi heaks kiitnud teavitatud asutusele.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on vaja teha uus hindamine.

Teavitatud asutus teavitab tootjat otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 4. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluva kvaliteedijuhtimissüsteemi järelevalve |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluva kvaliteedijuhtimissüsteemi järelevalve

| 4.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab nõuetekohaselt kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi. |
| --- | --- |

4.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab nõuetekohaselt kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi.

| 4.2. | Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda ülevaatamiseks ruumidesse, kus toimub tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige järgmise:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda ülevaatamiseks ruumidesse, kus toimub tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, eelkõige järgmise:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase kvalifikatsiooni kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase kvalifikatsiooni kohta jms.

| 4.3. | Teavitatud asutus peab korrapäraselt auditeerima, kas tootja säilitab ja täidab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja andma tootjale selle kohta auditeerimisaruande.
  Auditeid tehakse vähemalt üks kord aastas.
  Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalvele teostamisel arvesse. |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutus peab korrapäraselt auditeerima, kas tootja säilitab ja täidab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja andma tootjale selle kohta auditeerimisaruande.

Auditeid tehakse vähemalt üks kord aastas.

Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalvele teostamisel arvesse.

| 4.4. | Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha või lasta teha katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäikude aruande ja katsete tegemise korral ka katseprotokolli. |
| --- | --- |

4.4.

Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha või lasta teha katseid, et veenduda kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohases toimimises. Teavitatud asutus esitab tootjale kontrollkäikude aruande ja katsete tegemise korral ka katseprotokolli.

| 5. | Iga teavitatud asutus edastab teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste koopiaid. |
| --- | --- |

5.

Iga teavitatud asutus edastab teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste koopiaid.

| 6. | Tootja peab 10 aastat pärast viimase toote valmistamist riiklike asutuste tarvis alal hoidma järgmisi dokumente:






  — | punkti 3.1 teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

6.

Tootja peab 10 aastat pärast viimase toote valmistamist riiklike asutuste tarvis alal hoidma järgmisi dokumente:

—

punkti 3.1 teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed;

| — | punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 7. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

7.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | tootja või ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja kohta tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress, volitatud esindaja kohta tuleb samuti esitada tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused; |
| --- | --- |

—

vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused;

| — | viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; (6) |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; (6)

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidata tuleb järgmistele tõenditele:

| — | punktis 3 esitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus; |
| --- | --- |

—

punktis 3 esitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus;

| — | tüübihindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

tüübihindamistõend ja selle lisad.

| 8. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.
  Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule. |
| --- | --- |

8.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.

Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule.

| 9. | Kui KTKdega on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud. |
| --- | --- |

9.

Kui KTKdega on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud.

F.2.6.   Moodul F: tootetõendus

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kontrollib ja tõendab, et asjaomane koostalitluse komponendid, mille kohta kehtivad punkti 3 sätted, vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübinäidisele ja nende suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille abil tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kontrollib ja tõendab, et asjaomane koostalitluse komponendid, mille kohta kehtivad punkti 3 sätted, vastavad EÜ tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübinäidisele ja nende suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele.

| 2. | Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks kõikide koostalitluse komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele. |
| --- | --- |

2.

Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks kõikide koostalitluse komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele.

| 3. | Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks kõikide koostalitluse komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele. Tootja (7) võib valida iga koostalitluse komponendi kontrollimise ja katsetamise, nagu on sätestatud punktis 4, või koostalitluse komponentide statistilise läbivaatamise ja katsetamise, nagu on sätestatud punktis 5. |
| --- | --- |

3.

Tootja võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess tagaks kõikide koostalitluse komponentide vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatavatele KTK nõuetele. Tootja (7) võib valida iga koostalitluse komponendi kontrollimise ja katsetamise, nagu on sätestatud punktis 4, või koostalitluse komponentide statistilise läbivaatamise ja katsetamise, nagu on sätestatud punktis 5.

4.   Vastavustõendamine iga koostalitluse komponendi kontrollimise ja katsetamise teel

| 4.1. | Iga toodet tuleb eraldi kontrollida ja nõuetekohaselt katsetada veendumaks, et toode vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTKde sätetele. Kui katset ei ole KTKdega (või KTKdes osutatud Euroopa standardiga) ette nähtud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi (8) või samaväärseid katseid. |
| --- | --- |

4.1.

Iga toodet tuleb eraldi kontrollida ja nõuetekohaselt katsetada veendumaks, et toode vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTKde sätetele. Kui katset ei ole KTKdega (või KTKdes osutatud Euroopa standardiga) ette nähtud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi (8) või samaväärseid katseid.

| 4.2. | Teavitatud asutus väljastab tehtud katsete alusel heakskiidetud toodete kohta kirjaliku vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

4.2.

Teavitatud asutus väljastab tehtud katsete alusel heakskiidetud toodete kohta kirjaliku vastavustunnistuse.

| 4.3. | Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on nõudmise korral võimeline esitama teavitatud asutuse vastavustunnistused. |
| --- | --- |

4.3.

Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et ta on nõudmise korral võimeline esitama teavitatud asutuse vastavustunnistused.

5.   Statistiline tõendamine

| 5.1. | Tootja esitab oma koostalitluse komponendid ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et tootmisprotsess tagab iga toodetud partii ühtlikkuse. |
| --- | --- |

5.1.

Tootja esitab oma koostalitluse komponendid ühtlike partiidena ja võtab kõik vajalikud meetmed kindlustamaks, et tootmisprotsess tagab iga toodetud partii ühtlikkuse.

| 5.2. | Kõik koostalitluse komponendid peavad tõendamiseks olema saadaval ühtlike partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Kõiki valimisse kuuluvaid koostalitluse komponente kontrollitakse ja katsetatakse ükshaaval, et tagada toote vastavus tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTKde sätetele, et otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse tagasi. Kui KTKga (või KTKdes viidatud Euroopa standardiga) ei ole katsetamist ette nähtud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid. |
| --- | --- |

5.2.

Kõik koostalitluse komponendid peavad tõendamiseks olema saadaval ühtlike partiidena. Igast partiist võetakse juhuslik valim. Kõiki valimisse kuuluvaid koostalitluse komponente kontrollitakse ja katsetatakse ükshaaval, et tagada toote vastavus tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning selle suhtes kohaldatavatele KTKde sätetele, et otsustada, kas partii kiidetakse heaks või lükatakse tagasi. Kui KTKga (või KTKdes viidatud Euroopa standardiga) ei ole katsetamist ette nähtud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

| 5.3. | Statistilises menetlusse kasutatakse nõuetekohaseid elemente (statistiline meetod, valimikujundus jne) vastavalt KTKga ettenähtud hinnatavatele näitajatele. |
| --- | --- |

5.3.

Statistilises menetlusse kasutatakse nõuetekohaseid elemente (statistiline meetod, valimikujundus jne) vastavalt KTKga ettenähtud hinnatavatele näitajatele.

| 5.4. | Heakskiidetud partiide kohta koostab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal kirjaliku vastavustunnistuse. Kõik partiis sisalduvad koostalitluse komponendid võib turule viia, välja arvatud valimi mittevastavaks osutunud eksemplarid.
  Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus või pädev asutus vajalikud meetmed, et tõkestada selle partii turuleviimist. Kui partiide tagasilükkamist esineb sageli, peatab teavitatud asutus statistilise vastavustõendamise. |
| --- | --- |

5.4.

Heakskiidetud partiide kohta koostab teavitatud asutus tehtud katsete põhjal kirjaliku vastavustunnistuse. Kõik partiis sisalduvad koostalitluse komponendid võib turule viia, välja arvatud valimi mittevastavaks osutunud eksemplarid.

Kui partii lükatakse tagasi, võtab teavitatud asutus või pädev asutus vajalikud meetmed, et tõkestada selle partii turuleviimist. Kui partiide tagasilükkamist esineb sageli, peatab teavitatud asutus statistilise vastavustõendamise.

| 5.5. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab nõudmise korral saama esitada teavitatud asutuse vastavustunnistuse. |
| --- | --- |

5.5.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab nõudmise korral saama esitada teavitatud asutuse vastavustunnistuse.

| 6. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluvad dokumendid peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

6.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluvad dokumendid peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiivile 01/16/EÜ ja muudele direktiividele, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | tootja või ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja kohta samuti tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja kohta samuti tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused; |
| --- | --- |

—

vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused;

| — | viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidata tuleb järgmistele tõenditele:

| — | tüübihindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

tüübihindamistõend ja selle lisad.

| — | punktides 4 või 5 osutatud vastavussertifikaat. |
| --- | --- |

—

punktides 4 või 5 osutatud vastavussertifikaat.

| 7. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.
  Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule. |
| --- | --- |

7.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.

Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei kuulu ühendusse, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule.

| 8. | Kui KTKga on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud. |
| --- | --- |

8.

Kui KTKga on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud.

F.2.7.   Moodul H1: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, millega teavitatud asutus kontrollib koostalitluse komponendi projekti ja tootjat või tema ühenduses asuvat volitatud esindajat, kes täidab punktis 2 nimetatud kohustusi ning tagab ja avaldab, et koostalitluse komponent vastab selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, millega teavitatud asutus kontrollib koostalitluse komponendi projekti ja tootjat või tema ühenduses asuvat volitatud esindajat, kes täidab punktis 2 nimetatud kohustusi ning tagab ja avaldab, et koostalitluse komponent vastab selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele.

| 2. | Tootja peab projekteerimise, tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise jaoks kasutama punktis 3 ettenähtud kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi ja alluma punktiga 4 ettenähtud järelevalvele. |
| --- | --- |

2.

Tootja peab projekteerimise, tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise jaoks kasutama punktis 3 ettenähtud kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi ja alluma punktiga 4 ettenähtud järelevalvele.

3.   Kvaliteedijuhtimissüsteem

| 3.1. | Tootja peab oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks asjakohaste koostalitluse komponentide osas esitama taotluse enda valitud teavitatud asutusele.
  Taotlus peab sisaldama järgmist:






  — | kogu asjakohane teave tooteliigi kohta, mille alla kavandatav koostalitluse komponent kuulub; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tootja peab oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks asjakohaste koostalitluse komponentide osas esitama taotluse enda valitud teavitatud asutusele.

Taotlus peab sisaldama järgmist:

—

kogu asjakohane teave tooteliigi kohta, mille alla kavandatav koostalitluse komponent kuulub;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele.

| 3.2. | Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponendi vastavuse selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele. Kõik tootja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, -käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse üheselt.
  Eelkõige peavad nendes olema piisavalt kirjeldatud:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponendi vastavuse selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele. Kõik tootja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, -käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse üheselt.

Eelkõige peavad nendes olema piisavalt kirjeldatud:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja õigused seoses projekteerimise ja toote kvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja õigused seoses projekteerimise ja toote kvaliteediga;

| — | projekti tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, (9) ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et koostalitluse komponendi suhtes kohaldatavad KTKde olulised nõuded täidetakse; |
| --- | --- |

—

projekti tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, (9) ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et koostalitluse komponendi suhtes kohaldatavad KTKde olulised nõuded täidetakse;

| — | projekti kontrollimise ja vastavustõendamise meetodid, menetlused ja süstemaatilised toimingud, mida kasutatakse asjaomasesse tooteliiki kuuluvate koostalitluse komponentide projekteerimisel; |
| --- | --- |

—

projekti kontrollimise ja vastavustõendamise meetodid, menetlused ja süstemaatilised toimingud, mida kasutatakse asjaomasesse tooteliiki kuuluvate koostalitluse komponentide projekteerimisel;

| — | vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse; |
| --- | --- |

—

vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed, mida kasutatakse;

| — | enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus;

| — | kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;

| — | projekti ja toodete nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid. |
| --- | --- |

—

projekti ja toodete nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid.

Kvaliteedipoliitika ja protseduurid hõlmavad eelkõige selliseid hindamisetappe nagu KTKdes sätestatud projektihindamine, tootmisprotsesside ja tüübikatsetuste hindamine koostalitluse komponendi erinevate omaduste ja talitlusvõime puhul.

| 3.3. | Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 sätestatud nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontroll peab hõlmama konkreetset tootekategooriat, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike tootja ettevõttesse.
  Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.3.

Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see vastab punktis 3.2 sätestatud nõuetele. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontroll peab hõlmama konkreetset tootekategooriat, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike tootja ettevõttesse.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 3.4. | Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.
  Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele.
  Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.
  Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamistulemusi ja põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.4.

Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.

Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamistulemusi ja põhjendatud hindamisotsust.

| 4. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluva kvaliteedijuhtimissüsteemi järelevalve |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluva kvaliteedijuhtimissüsteemi järelevalve

| 4.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

4.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 4.2. | Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda ülevaatamiseks ruumidesse, kus toimub projekteerimine, tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, sealhulgas järgmise:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda ülevaatamiseks ruumidesse, kus toimub projekteerimine, tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, sealhulgas järgmise:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks analüüside, arvutuste, katsete tulemused jms; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks analüüside, arvutuste, katsete tulemused jms;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jms.

| 4.3. | Teavitatud asutus viib korrapäraselt läbi auditeid kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning esitab tootjale selle kohta auditiaruande. Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.
  Auditeid tehakse vähemalt üks kord aastas. |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutus viib korrapäraselt läbi auditeid kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning esitab tootjale selle kohta auditiaruande. Kui tootja on rakendanud sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Auditeid tehakse vähemalt üks kord aastas.

| 4.4. | Lisaks võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, et vajaduse korral kontrollida kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohast toimimist. Ta peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli. |
| --- | --- |

4.4.

Lisaks võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, et vajaduse korral kontrollida kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohast toimimist. Ta peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.

| 5. | Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:






  — | punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

5.

Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:

—

punkti 3.1 teise lõigu teises taandes osutatud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed, |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed,

| — | punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 6. | Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse esitamisel saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste ja täiendavate kinnituste koopiaid. |
| --- | --- |

6.

Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse esitamisel saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste ja täiendavate kinnituste koopiaid.

| 7. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiiv 01/16/EÜ ja muud direktiivid, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

7.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

See deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluva dokumentatsiooni peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiiv 01/16/EÜ ja muud direktiivid, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress; volitatud esindaja puhul tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused; |
| --- | --- |

—

vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused;

| — | viide käeolevale KTK-le ja kõigile muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käeolevale KTK-le ja kõigile muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidata tuleb järgmistele tõenditele:

| — | punktis 3 osutatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus. |
| --- | --- |

—

punktis 3 osutatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus.

| 8. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.
  Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule. |
| --- | --- |

8.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.

Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule.

| 9. | Kui KTKdega on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud koostalitluse komponendi EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud. |
| --- | --- |

9.

Kui KTKdega on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud koostalitluse komponendi EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud.

F.2.8.   Moodul H2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projektihindamisega

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus hindab koostalitluse komponentide projekti ning tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 esitatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad KTK nõuetele. |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus hindab koostalitluse komponentide projekti ning tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja, kes täidab punktis 2 esitatud kohustusi, tagab ja kinnitab, et asjaomased koostalitluse komponendid vastavad KTK nõuetele.

| 2. | Tootja kasutab tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 3 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud järelevalvet. |
| --- | --- |

2.

Tootja kasutab tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 3 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 4 sätestatud järelevalvet.

3.   Kvaliteedijuhtimissüsteem

| 3.1. | Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse asjaomaste koostalitluse komponentide tootmisega seotud kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.
  Taotluses esitatakse:






  — | kogu asjakohane teave kavandatava koostalitluse komponendi tooteliigi kohta; |
| --- | --- | --- |

3.1.

Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse asjaomaste koostalitluse komponentide tootmisega seotud kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.

Taotluses esitatakse:

—

kogu asjakohane teave kavandatava koostalitluse komponendi tooteliigi kohta;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele muule teavitatud asutusele.

| 3.2. | Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponentide vastavuse kohaldatavatele KTK nõuetele. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse üheselt.
  Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- |

3.2.

Kvaliteedijuhtimissüsteem peab tagama koostalitluse komponentide vastavuse kohaldatavatele KTK nõuetele. Kõik tootja poolt vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja kavakindlalt kirjalike normide, menetluste ja juhenditena dokumenteerida. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse üheselt.

Eelkõige peavad neis olema piisavalt kirjeldatud:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | juhtkonna vastutus ja õigused seoses projekteerimise ja toote kvaliteediga; |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja õigused seoses projekteerimise ja toote kvaliteediga;

| — | projekti tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, (10) ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et toodete suhtes kohaldatavad KTK nõuded täidetakse; |
| --- | --- |

—

projekti tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, (10) ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et toodete suhtes kohaldatavad KTK nõuded täidetakse;

| — | projekti kontrollimise ja vastavustõendamise meetodid, menetlused ja süstemaatilised toimingud, mida kasutatakse asjaomasesse tooteliiki kuuluvate koostalitluse komponentide projekteerimisel; |
| --- | --- |

—

projekti kontrollimise ja vastavustõendamise meetodid, menetlused ja süstemaatilised toimingud, mida kasutatakse asjaomasesse tooteliiki kuuluvate koostalitluse komponentide projekteerimisel;

| — | vastavad kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

vastavad kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, selle vältel ja pärast seda tehtavad hindamised, kontrollimised ja katsed ning nende sagedus;

| — | kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;

| — | projekti ja toodete nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid. |
| --- | --- |

—

projekti ja toodete nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid.

Kvaliteedipoliitika ja protseduurid hõlmavad eelkõige selliseid hindamisetappe nagu KTKdes sätestatud projektihindamine, tootmisprotsesside ja tüübikatsetuste hindamine koostalitluse komponendi erinevate omaduste ja talitlusvõime puhul.

| 3.3. | Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 3.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontroll peab hõlmama konkreetset tooteliiki, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike tootja ettevõttesse.
  Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.3.

Teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 3.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui tootja rakendab EN/ISO 9001-2000 standardi kohast projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedisüsteemi, mis võtab arvesse selle koostalitluse komponendi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontroll peab hõlmama konkreetset tooteliiki, millesse koostalitluse komponent kuulub. Kontrollivas rühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase tootetehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike tootja ettevõttesse.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 3.4. | Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.
  Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele.
  Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.
  Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamistulemusi ja põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

3.4.

Tootja peab täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kõnealust süsteemi nõuetekohase ja tõhusana.

Kui tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja kavatseb kvaliteedijuhtimissüsteemi ajakohastada, peab ta sellest teatama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutusele.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 3.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.

Tootjat teavitatakse otsusest. Teade peab sisaldama hindamistulemusi ja põhjendatud hindamisotsust.

4.   Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluva kvaliteedijuhtimissüsteemi järelevalve

| 4.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

4.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et tootja täidab heakskiidetud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 4.2. | Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda kontrolli eesmärgil ruumidesse, kus toimub projekteerimine, tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, sealhulgas järgmise:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Tootja peab lubama teavitatud asutuse töötajatel pääseda kontrolli eesmärgil ruumidesse, kus toimub projekteerimine, tootmine, toodangu kontrollimine, katsetamine ja ladustamine, ning esitama teavitatud asutusele kogu vajaliku teabe, sealhulgas järgmise:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms, |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms,

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed asjaomaste töötajate kvalifikatsiooni kohta jms.

| 4.3. | Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning esitama tootjale selle kohta auditeerimisaruande. Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalvel arvesse.
  Auditeid peab tegema vähemalt üks kord aastas. |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutus peab regulaarselt tegema auditeid kindlustamaks, et tootja säilitab ja kohaldab kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning esitama tootjale selle kohta auditeerimisaruande. Kui tootja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalvel arvesse.

Auditeid peab tegema vähemalt üks kord aastas.

| 4.4. | Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, et vajaduse korral kontrollida kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohast toimimist. Ta peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli. |
| --- | --- |

4.4.

Lisaks sellele võib teavitatud asutus tootjale ette teatamata teha kontrollkäike. Selliste kontrollkäikude ajal võib teavitatud asutus teha või lasta teha katseid, et vajaduse korral kontrollida kvaliteedijuhtimissüsteemi nõuetekohast toimimist. Ta peab esitama tootjale kontrollkäigu aruande ja katse tegemise korral ka katseprotokolli.

| 5. | Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:






  — | punkti 3.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

5.

Tootja peab vähemalt kümme aastat pärast viimase toote valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks järgmisi dokumente:

—

punkti 3.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid;

| — | punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

—

punkti 3.4 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed;

| — | punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktide 3.4, 4.3 ja 4.4 viimases lõigus nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

6.   Projekti hindamine

| 6.1. | Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse koostalitluse komponenti projekti hindamiseks. |
| --- | --- |

6.1.

Tootja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse koostalitluse komponenti projekti hindamiseks.

| 6.2. | Taotlus peab võimaldama koostalitluse komponendi projektist, tootmisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTKde nõuetele.
  See sisaldab:






  — | üldist tüübikirjeldust; |
| --- | --- | --- |

6.2.

Taotlus peab võimaldama koostalitluse komponendi projektist, tootmisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTKde nõuetele.

See sisaldab:

—

üldist tüübikirjeldust;

| — | täielikult või osaliselt projekti suhtes kohaldatavad tehnilisi kirjeldusi, sh Euroopa tehnilisi kirjeldusi koos vastavate normidega; |
| --- | --- |

—

täielikult või osaliselt projekti suhtes kohaldatavad tehnilisi kirjeldusi, sh Euroopa tehnilisi kirjeldusi koos vastavate normidega;

| — | kõiki vajalikke tõendeid nõuetekohasuse kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud, |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid nõuetekohasuse kohta, eelkõige juhul, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud,

| — | katseprogrammi; |
| --- | --- |

—

katseprogrammi;

| — | koostalitluse komponentide süsteemikeskkonda integreerimise tingimusi (alakoost, koost, allsüsteem); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide süsteemikeskkonda integreerimise tingimusi (alakoost, koost, allsüsteem);

| — | koostalitluse komponentide kasutus- ja hooldustingimusi (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide kasutus- ja hooldustingimusi (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | kirjalikku kinnitust selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele. |
| --- | --- |

—

kirjalikku kinnitust selle kohta, et samasugust taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele.

| 6.3. | Taotleja peab esitama katsete tulemused (11) vajaduse korral koos nende tüübikatsetuste tulemustega, mis on tehtud nõuetekohastes laborites või on nende tellitud. |
| --- | --- |

6.3.

Taotleja peab esitama katsete tulemused (11) vajaduse korral koos nende tüübikatsetuste tulemustega, mis on tehtud nõuetekohastes laborites või on nende tellitud.

| 6.4. | Teavitatud asutus vaatab taotluse läbi ja hindab katsete tulemusi. Kui projekt vastab selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ projektihindamistõendi. Tõend peab sisaldama hindamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja vajalikke identifitseerimisandmeid kinnitatud projekti kohta ning vajaduse korral toote toimimise kirjeldust.
  Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat. |
| --- | --- |

6.4.

Teavitatud asutus vaatab taotluse läbi ja hindab katsete tulemusi. Kui projekt vastab selle suhtes kohaldatavatele KTKde nõuetele, peab teavitatud asutus andma taotlejale EÜ projektihindamistõendi. Tõend peab sisaldama hindamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja vajalikke identifitseerimisandmeid kinnitatud projekti kohta ning vajaduse korral toote toimimise kirjeldust.

Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat.

| 6.5. | Taotleja teatab EÜ projektihindamistõendi väljastanud teavitatud asutusele kõigist nendest muudatustest kinnitatud projektis, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või koostalitluse komponendi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul saavad koostalitluse komponendid EÜ projektihindamistõendi väljastanud asutuselt täiendava kinnituse. Sellisel juhul sooritab teavitatud asutus ainult need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende puhul vajalikud. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse EÜ projektihindamistõendi lisana. |
| --- | --- |

6.5.

Taotleja teatab EÜ projektihindamistõendi väljastanud teavitatud asutusele kõigist nendest muudatustest kinnitatud projektis, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või koostalitluse komponendi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul saavad koostalitluse komponendid EÜ projektihindamistõendi väljastanud asutuselt täiendava kinnituse. Sellisel juhul sooritab teavitatud asutus ainult need kontrollid ja katsetused, mis on muudatustega seotud ja nende puhul vajalikud. Täiendav kinnitus väljastatakse esialgse EÜ projektihindamistõendi lisana.

| 6.6. | Kui punktis 6.4 kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, võib lõppeva kehtivusajaga tõendit pikendada veel üheks kehtivusajaks. Kõnealuse pikendamise taotlemiseks esitab taotleja kinnituskirja selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui vastupidised andmed puuduvad, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6.3 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata. |
| --- | --- |

6.6.

Kui punktis 6.4 kirjeldatud muudatusi ei ole tehtud, võib lõppeva kehtivusajaga tõendit pikendada veel üheks kehtivusajaks. Kõnealuse pikendamise taotlemiseks esitab taotleja kinnituskirja selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui vastupidised andmed puuduvad, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6.3 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

| 7. | Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide ning EÜ projektihindamistõendite kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiaid:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitustest ja täiendavatest kinnitustest; ning |
| --- | --- | --- |

7.

Kõik teavitatud asutused peavad edastama teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide ning EÜ projektihindamistõendite kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiaid:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitustest ja täiendavatest kinnitustest; ning

| — | EÜ projektihindamistõenditest ja nende lisadest. |
| --- | --- |

—

EÜ projektihindamistõenditest ja nende lisadest.

| 8. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.
  Nimetatud deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punkti 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud andmeid. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluvad dokumendid peab kuupäevastama ja allkirjastama.
  Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | viited direktiividele (direktiiv 01/16/EÜ ja muud direktiivid, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes); |
| --- | --- | --- |

8.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsiooni.

Nimetatud deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punkti 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud andmeid. EÜ vastavusdeklaratsiooni ja selle juurde kuuluvad dokumendid peab kuupäevastama ja allkirjastama.

Deklaratsioon peab olema kirjutatud tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

viited direktiividele (direktiiv 01/16/EÜ ja muud direktiivid, mida kohaldatakse koostalitluse komponentide suhtes);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus; |
| --- | --- |

—

vastavusdeklaratsiooni aluseks oleva menetluse (mooduli) kirjeldus;

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused; |
| --- | --- |

—

vastavuse deklareerimise menetlusega seotud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning tõendite kuupäevad ja nende kehtivusajad ning kehtivuse tingimused;

| — | viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja kõigile muudele kohaldatavatele KTKdele, vajaduse korral ka Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

Viidata tuleb järgmistele tõenditele:

| — | punktides 3 ja 4 nimetatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus ja järelevalvearuanded; |
| --- | --- |

—

punktides 3 ja 4 nimetatud kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitus ja järelevalvearuanded;

| — | EÜ projektihindamistõend ja selle lisad. |
| --- | --- |

—

EÜ projektihindamistõend ja selle lisad.

| 9. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.
  Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule. |
| --- | --- |

9.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ vastavusdeklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.

Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule.

| 10. | Kui KTKga on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud. |
| --- | --- |

10.

Kui KTKga on lisaks EÜ vastavusdeklaratsioonile ette nähtud EÜ kasutussobivuse deklaratsioon, tuleb see deklaratsioon lisada pärast seda, kui tootja on selle mooduli V kohaselt välja andnud.

F.2.9.   Moodul V: tüübivalideerimine käituse alusel (kasutussobivus)

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, millega teavitatud asutus kinnitab, et kavandatud toote näidis vastab selle suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele. (12) |
| --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse menetluse seda osa, millega teavitatud asutus kinnitab, et kavandatud toote näidis vastab selle suhtes kohaldatavate KTKde nõuetele. (12)

| 2. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse käituspõhiseks tüübivalideerimiseks.
  Taotluses esitatakse:






  — | tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

2.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse käituspõhiseks tüübivalideerimiseks.

Taotluses esitatakse:

—

tootja nimi ja aadress ning juhul, kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, ka tema nimi ja aadress;

| — | kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele; |
| --- | --- |

—

kirjalik kinnitus selle kohta, et sama taotlust ei ole esitatud mõnele teisele teavitatud asutusele;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon;

| — | punktis 4 kirjeldatud käituspõhine valideerimiskava; |
| --- | --- |

—

punktis 4 kirjeldatud käituspõhine valideerimiskava;

| — | ettevõtete nimed ja aadressid (infrastruktuuri-ettevõtja ja/või raudtee-ettevõtjad), kellega taotleja on sõlminud kokkuleppe, et hinnata kasutussobivust: |
| --- | --- |

—

ettevõtete nimed ja aadressid (infrastruktuuri-ettevõtja ja/või raudtee-ettevõtjad), kellega taotleja on sõlminud kokkuleppe, et hinnata kasutussobivust:

| — | koostalitluse komponendid käituses; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendid käituses;

| — | komponentide toimimine käituses; |
| --- | --- |

—

komponentide toimimine käituses;

| — | käituses, väljastades katsetulemuste kohta aruande; |
| --- | --- |

—

käituses, väljastades katsetulemuste kohta aruande;

| — | selle ettevõtte nimi ja aadress, kes vastutab koostalitluse komponentide hoolduse eest käituseks vajalikul ajal või läbisõidu vältel; |
| --- | --- |

—

selle ettevõtte nimi ja aadress, kes vastutab koostalitluse komponentide hoolduse eest käituseks vajalikul ajal või läbisõidu vältel;

| — | koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsioon; ning |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi EÜ vastavusdeklaratsioon; ning

| — | EÜ tüübihindamistõend, kui KTKga nõutakse moodulit B; |
| --- | --- |

—

EÜ tüübihindamistõend, kui KTKga nõutakse moodulit B;

| — | EÜ projektihindamistõend, kui KTKga nõutakse moodulit H2. |
| --- | --- |

—

EÜ projektihindamistõend, kui KTKga nõutakse moodulit H2.

Taotleja annab ettevõtetele, kes võtavad koostalitluse komponentide käituses katsetamise kohustuse, piisavalt kõnealuse toote näidiseid (edaspidi „tüüp”). Tüüp võib hõlmata kõnealuse koostalitluse komponendi eri versioone tingimusel, et kõik sellised versioonid on hõlmatud EÜ vastavusdeklaratsiooniga ja eespool nimetatud muude sertifikaatidega.

Teavitatud asutus võib nõuda lisanäidiseid, kui see on vajalik käituse alusel valideerimiseks.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitluse komponendi vastavust KTKs esitatud nõuetele. Kui see on hindamiseks vajalik, peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponendi projekteerimist, valmistamist ja hooldust.
  Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:






  — | tüübi üldkirjeldus; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata koostalitluse komponendi vastavust KTKs esitatud nõuetele. Kui see on hindamiseks vajalik, peab kõnealune dokumentatsioon hõlmama koostalitluse komponendi projekteerimist, valmistamist ja hooldust.

Tehniline dokumentatsioon sisaldab järgmist:

—

tüübi üldkirjeldus;

| — | tehniline kirjeldus, mille alusel tuleb koostalitluse komponentide töötamist ja käituses toimimist hinnata (KTK ja/või Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate normidega); |
| --- | --- |

—

tehniline kirjeldus, mille alusel tuleb koostalitluse komponentide töötamist ja käituses toimimist hinnata (KTK ja/või Euroopa tehnilised kirjeldused koos vastavate normidega);

| — | koostalitluse komponendi süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi süsteemikeskkonda (alakoost, koost, allsüsteem) integreerimise tingimused;

| — | koostalitluse komponendi kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kasutus- ja hooldustingimused (kasutusea või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | koostalitluse komponendi projekti- ja tootmisinfo, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi projekti- ja tootmisinfo, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikud kirjeldused ja selgitused;

ning hindamiseks vajalikul määral:

| — | eelprojekt ja tööjoonised; |
| --- | --- |

—

eelprojekt ja tööjoonised;

| — | projekteerimise arvutustulemused, katsete tulemused; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemused, katsete tulemused;

| — | katsearuanded. |
| --- | --- |

—

katsearuanded.

Kui KTKs nõutakse tehnilise dokumentatsiooni jaoks lisaandmeid, tuleb need lisada.

Lisada tuleb ka loetelu tehnilistes dokumentides osutatud Euroopa tehnilistest kirjeldustest, mida on osaliselt või täielikult kohaldatud.

| 4. | Käitlusel põhineva valideerimise kava peab sisaldama:






  — | koostalitluse komponendi nõuetekohase töötamise kirjeldust katsetamise käigus; |
| --- | --- | --- |

4.

Käitlusel põhineva valideerimise kava peab sisaldama:

—

koostalitluse komponendi nõuetekohase töötamise kirjeldust katsetamise käigus;

| — | paigaldusjuhiseid; |
| --- | --- |

—

paigaldusjuhiseid;

| — | kava kestust (ajaline kestus või tee pikkus); |
| --- | --- |

—

kava kestust (ajaline kestus või tee pikkus);

| — | eeldatava töökeskkonna ja tööprogrammi kirjeldust; |
| --- | --- |

—

eeldatava töökeskkonna ja tööprogrammi kirjeldust;

| — | hoolduskava; |
| --- | --- |

—

hoolduskava;

| — | vajaduse korral käitluse ajal tehtavate erikatsete kirjeldust; |
| --- | --- |

—

vajaduse korral käitluse ajal tehtavate erikatsete kirjeldust;

| — | näidiste partii suurust (kui on üle ühe); |
| --- | --- |

—

näidiste partii suurust (kui on üle ühe);

| — | kontrollikava (olemus, kontrollimiste arv ja sagedus, dokumentatsioon); |
| --- | --- |

—

kontrollikava (olemus, kontrollimiste arv ja sagedus, dokumentatsioon);

| — | lubatud vigade kriteeriume ja nende mõju kavale; |
| --- | --- |

—

lubatud vigade kriteeriume ja nende mõju kavale;

| — | koostalitluse komponente käitluses katsetanud ettevõtte aruandes esitatavat teavet (vt punkt 2). |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponente käitluses katsetanud ettevõtte aruandes esitatavat teavet (vt punkt 2).

| 5. | Teavitatud asutus peab: |
| --- | --- |

5.

Teavitatud asutus peab:

| 5.1. | vaatama läbi tehnilise dokumentatsiooni ja käituspõhise valideerimiskava; |
| --- | --- |

5.1.

vaatama läbi tehnilise dokumentatsiooni ja käituspõhise valideerimiskava;

| 5.2. | tõendama, et tüüp on näidiseks ja et see on valmistatud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile; |
| --- | --- |

5.2.

tõendama, et tüüp on näidiseks ja et see on valmistatud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile;

| 5.3. | tõendama, et käituspõhine valideerimiskava sobib koostalitluse komponendi nõutavate tööparameetrite ja kasutusaegse käitumise hindamiseks; |
| --- | --- |

5.3.

tõendama, et käituspõhine valideerimiskava sobib koostalitluse komponendi nõutavate tööparameetrite ja kasutusaegse käitumise hindamiseks;

| 5.4. | leppima taotlejaga kokku ülevaatuste ja vajalike katsete kava ja läbiviimise koha, samuti katseid teostava asutuse (teavitatud asutus või muu pädev asutus) suhtes; |
| --- | --- |

5.4.

leppima taotlejaga kokku ülevaatuste ja vajalike katsete kava ja läbiviimise koha, samuti katseid teostava asutuse (teavitatud asutus või muu pädev asutus) suhtes;

| 5.5. | jälgima ja kontrollima koostalitluse komponendi kasutamist, tööd ja hooldust; |
| --- | --- |

5.5.

jälgima ja kontrollima koostalitluse komponendi kasutamist, tööd ja hooldust;

| 5.6. | hindama koostalitluse komponente käituses hoidnud ettevõtte (infrastruktuuri-ettevõtja ja/või raudtee-ettevõtja) koostatud aruannet ja muud dokumentatsiooni ja teavet, mis on kogutud menetluse käigus (katsearuanded, hoolduskogemus jne); |
| --- | --- |

5.6.

hindama koostalitluse komponente käituses hoidnud ettevõtte (infrastruktuuri-ettevõtja ja/või raudtee-ettevõtja) koostatud aruannet ja muud dokumentatsiooni ja teavet, mis on kogutud menetluse käigus (katsearuanded, hoolduskogemus jne);

| 5.7. | hindama, kas toimimine käituse ajal vastab KTK tingimustele. |
| --- | --- |

5.7.

hindama, kas toimimine käituse ajal vastab KTK tingimustele.

| 6. | Kui tüüp vastab KTK nõuetele, väljastab teavitatud asutus taotlejale kasutussobivuse sertifikaadi. Sertifikaat peab hõlmama tootja nime ja aadressi, valideerimise järeldusi, sertifikaadi kehtivuse tingimusi ja kinnitatud tüübi kindlakstegemiseks vajalikke andmeid.
  Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat.
  Sertifikaadile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.
  Kui taotlejale keeldutakse kasutussobivuse sertifikaati väljastamast, esitab asutus üksikasjalikud keeldumise põhjused.
  Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord. |
| --- | --- |

6.

Kui tüüp vastab KTK nõuetele, väljastab teavitatud asutus taotlejale kasutussobivuse sertifikaadi. Sertifikaat peab hõlmama tootja nime ja aadressi, valideerimise järeldusi, sertifikaadi kehtivuse tingimusi ja kinnitatud tüübi kindlakstegemiseks vajalikke andmeid.

Kehtivusaeg ei tohi ületada 5 aastat.

Sertifikaadile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.

Kui taotlejale keeldutakse kasutussobivuse sertifikaati väljastamast, esitab asutus üksikasjalikud keeldumise põhjused.

Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord.

| 7. | Taotleja peab teatama kasutussobivuse sertifikaadiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist kinnitatud tootes tehtud muudatustest, mis tuleb täiendavalt kinnitada, juhul kui need võivad mõjutada kasutussobivust või toote ettenähtud kasutustingimusi. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi ainult need kontrollid ja katsetused, mis on seotud tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse kas algse kasutussobivuse sertifikaadi lisana või väljastatakse uus sertifikaat pärast vana sertifikaadi tühistamist. |
| --- | --- |

7.

Taotleja peab teatama kasutussobivuse sertifikaadiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist kinnitatud tootes tehtud muudatustest, mis tuleb täiendavalt kinnitada, juhul kui need võivad mõjutada kasutussobivust või toote ettenähtud kasutustingimusi. Sellisel juhul viib teavitatud asutus läbi ainult need kontrollid ja katsetused, mis on seotud tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse kas algse kasutussobivuse sertifikaadi lisana või väljastatakse uus sertifikaat pärast vana sertifikaadi tühistamist.

| 8. | Kui punkti 7 kohaseid muudatusi ei ole tehtud, võib sertifikaadi kehtivusaja lõppemisel pikendada seda järgmise kehtivusaja võrra. Kõnealuse pikendamise taotlemiseks esitab taotleja kinnituskirja selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui puuduvad vastupidised andmed, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata. |
| --- | --- |

8.

Kui punkti 7 kohaseid muudatusi ei ole tehtud, võib sertifikaadi kehtivusaja lõppemisel pikendada seda järgmise kehtivusaja võrra. Kõnealuse pikendamise taotlemiseks esitab taotleja kinnituskirja selle kohta, et nimetatud muudatusi ei ole tehtud, ning kui puuduvad vastupidised andmed, annab teavitatud asutus pikenduse punktis 6 nimetatud kehtivusajaks. Seda menetlust võib korrata.

| 9. | Kõik teavitatud asutused edastavad kasutussobivuse sertifikaadi väljastamise, tühistamise ja väljastamisest keeldumisega seonduva teabe teistele teavitatud asutustele. |
| --- | --- |

9.

Kõik teavitatud asutused edastavad kasutussobivuse sertifikaadi väljastamise, tühistamise ja väljastamisest keeldumisega seonduva teabe teistele teavitatud asutustele.

| 10. | Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada väljastatud kasutussobivuse sertifikaatide ja/või nende lisade koopiaid. Sertifikaatide lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele. |
| --- | --- |

10.

Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada väljastatud kasutussobivuse sertifikaatide ja/või nende lisade koopiaid. Sertifikaatide lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.

| 11. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponentide EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni.
  Nimetatud deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ kasutussobivuse deklaratsioon ja selle juurde kuuluvad dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.
  Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:






  — | direktiivi viited (direktiiv 01/16/EÜ); |
| --- | --- | --- |

11.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja koostab koostalitluse komponentide EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni.

Nimetatud deklaratsioon peab sisaldama vähemalt direktiivi 01/16/EÜ IV lisa punktis 3 ja artikli 13 lõikes 3 osutatud teavet. EÜ kasutussobivuse deklaratsioon ja selle juurde kuuluvad dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud.

Deklaratsioon peab olema tehnilise dokumentatsiooniga samas keeles ja sisaldama järgmist:

—

direktiivi viited (direktiiv 01/16/EÜ);

| — | tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi); |
| --- | --- |

—

tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimi ja aadress (ärinimi ja täielik aadress ning volitatud esindaja puhul ka tootja või konstrueerija ärinimi);

| — | koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne); |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponendi kirjeldus (mark, tüüp jne);

| — | kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused; |
| --- | --- |

—

kõik asjaomased kirjeldused, millele koostalitluse komponent vastab, ning eelkõige selle kasutustingimused;

| — | vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning kasutussobivuse sertifikaatide kuupäevad koos kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega; |
| --- | --- |

—

vastavushindamise menetluses osalenud teavitatud asutus(t)e nimi ja aadress ning kasutussobivuse sertifikaatide kuupäevad koos kehtivusaja ja kehtivuse tingimustega;

| — | viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele; |
| --- | --- |

—

viide käesolevale KTK-le ja muudele asjakohastele KTKdele, vajaduse korral ka viide Euroopa tehnilistele kirjeldustele;

| — | andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel. |
| --- | --- |

—

andmed allakirjutanud isiku kohta, keda on volitatud võtma kohustusi tootja või tema ühenduses asuva volitatud esindaja nimel.

| 12. | Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.
  Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule. |
| --- | --- |

12.

Tootja või tema ühenduses asuv volitatud esindaja peab EÜ kasutussobivuse deklaratsiooni koopiat säilitama vähemalt kümme aastat pärast viimase koostalitluse komponendi valmimist.

Kui tootja ega tema volitatud esindaja ei asu ühenduses, vastutab tehniliste dokumentide kättesaadavuse eest isik, kes tegeleb koostalitluse komponendi viimisega ühenduse turule.

F.3.   Allsüsteemide EÜ vastavustõendamise moodulid

F.3.1.   Moodul SB: tüübihindamine

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise korda, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteemi tüüp, mis esindab kavandatavat toodangut:






  — | vastab käesolevale KTK-le ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivis 2001/16/EÜ sätestatud olulistele nõuetele; (13) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise korda, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteemi tüüp, mis esindab kavandatavat toodangut:

—

vastab käesolevale KTK-le ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivis 2001/16/EÜ sätestatud olulistele nõuetele; (13)

| — | vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele. |
| --- | --- |

—

vastab muudele asutamislepingust tulenevatele normidele.

Käesolevas moodulis määratletud tüübihindamine võib hõlmata eri hindamisetappe – projekti hindamist, tüübikatsetust või tootmisprotsessi läbivaatust, mis on sätestatud asjaomases KTKs.

| 2. | Tellija (14) esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse EÜ vastavustõendamise menetluse läbiviimiseks (tüübihindamise abil).
  Taotluses esitatakse:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (14) esitab enda valitud teavitatud asutusele taotluse EÜ vastavustõendamise menetluse läbiviimiseks (tüübihindamise abil).

Taotluses esitatakse:

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon. |
| --- | --- |

—

punktis 3 kirjeldatud tehniline dokumentatsioon.

| 3. | Taotleja esitab teavitatud asutusele vaadeldava allsüsteemi näidise, (15), mis esindab kavandatavat toodet (edaspidi „tüüp”).
  Tüübi alla võib kuuluda mitu allsüsteemi versiooni, kui versioonide erinevus ei mõjuta KTK sätete kohaldamist.
  Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik.
  Kui see on vajalik konkreetsete katse- või uurimismeetodite jaoks ning määratletud KTKs või KTKs osutatud Euroopa tehnilistes kirjeldustes, (16) tuleb esitada ka allsüsteemi alakoostu või koostu näidised või eelkoostatud allsüsteemi näidis.
  Tehniline dokumentatsioon ja näidis(ed) peavad võimaldama toote projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesoleva KTK nõuetele.
  Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:






  — | allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldist kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

3.

Taotleja esitab teavitatud asutusele vaadeldava allsüsteemi näidise, (15), mis esindab kavandatavat toodet (edaspidi „tüüp”).

Tüübi alla võib kuuluda mitu allsüsteemi versiooni, kui versioonide erinevus ei mõjuta KTK sätete kohaldamist.

Teavitatud asutus võib nõuda veel lisanäidiseid, kui see on kontrollimiseks vajalik.

Kui see on vajalik konkreetsete katse- või uurimismeetodite jaoks ning määratletud KTKs või KTKs osutatud Euroopa tehnilistes kirjeldustes, (16) tuleb esitada ka allsüsteemi alakoostu või koostu näidised või eelkoostatud allsüsteemi näidis.

Tehniline dokumentatsioon ja näidis(ed) peavad võimaldama toote projektist, valmistamisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust käesoleva KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:

—

allsüsteemi, selle projekti ja struktuuri üldist kirjeldust;

| — | infrastruktuuri või veeremi registrit, sealhulgas kõiki KTKs sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri või veeremi registrit, sealhulgas kõiki KTKs sätestatud andmeid;

| — | põhimõttelist projekti- ja tootmisteavet, nt detailide, alakoostude, koostude, vooluringide jms jooniseid ja skeeme; |
| --- | --- |

—

põhimõttelist projekti- ja tootmisteavet, nt detailide, alakoostude, koostude, vooluringide jms jooniseid ja skeeme;

| — | allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi;

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi (sh Euroopa tehnilised kirjeldused); |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi (sh Euroopa tehnilised kirjeldused);

| — | kõiki vajalikke tõendid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud täielikult; |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud täielikult;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid koostalitluse komponentide EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

koopiaid koostalitluse komponentide EÜ vastavus- või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid;

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni;

| — | allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loendit;

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | allsüsteemi hooldusega seotud hooldustingimusi ja tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldusega seotud hooldustingimusi ja tehnilist dokumentatsiooni;

| — | mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldamisel või kasutamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldamisel või kasutamisel;

| — | projekti arvutustulemusi, sooritatud katsete tulemusi jne; |
| --- | --- |

—

projekti arvutustulemusi, sooritatud katsete tulemusi jne;

| — | katsearuandeid. |
| --- | --- |

—

katsearuandeid.

Kui KTKga nõutakse tehnilise dokumentatsiooni jaoks täiendavaid andmeid, tuleb need lisada.

| 4. | Teavitatud asutus peab tegema järgmist: |
| --- | --- |

4.

Teavitatud asutus peab tegema järgmist:

| 4.1. | tutvuma põhjalikult tehniliste dokumentidega; |
| --- | --- |

4.1.

tutvuma põhjalikult tehniliste dokumentidega;

| 4.2. | kontrollima, kas allsüsteemi või allsüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on toodetud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile ning tegema või laskma teha KTK ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste kohased tüübikatsetused. Sellist tootmist tuleb hinnata asjakohase hindamismooduli kohaselt; |
| --- | --- |

4.2.

kontrollima, kas allsüsteemi või allsüsteemi koostude või alakoostude näidis(ed) on toodetud vastavalt tehnilisele dokumentatsioonile ning tegema või laskma teha KTK ja asjakohaste Euroopa tehniliste kirjelduste kohased tüübikatsetused. Sellist tootmist tuleb hinnata asjakohase hindamismooduli kohaselt;

| 4.3. | kui KTKga nähakse ette projektihindamine, kontrollima projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimise tulemusi, et hinnata nende vastavust allsüsteemiga seotud nõuetele projekteerimisprotsessi lõppedes; |
| --- | --- |

4.3.

kui KTKga nähakse ette projektihindamine, kontrollima projekteerimismeetodeid, projekteerimisvahendeid ja projekteerimise tulemusi, et hinnata nende vastavust allsüsteemiga seotud nõuetele projekteerimisprotsessi lõppedes;

| 4.4. | tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele nõuetele, ning osad, mis on projekteeritud Euroopa tehniliste kirjelduste nõudeid kohaldamata; |
| --- | --- |

4.4.

tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele nõuetele, ning osad, mis on projekteeritud Euroopa tehniliste kirjelduste nõudeid kohaldamata;

| 4.5. | teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid ja katsed vastavalt punktidele 4.2. ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud on õiged Euroopa tehnilised kirjeldused ning kas neid on ka tegelikult kohaldatud; |
| --- | --- |

4.5.

teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid ja katsed vastavalt punktidele 4.2. ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud on õiged Euroopa tehnilised kirjeldused ning kas neid on ka tegelikult kohaldatud;

| 4.6. | teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud lahendused on kooskõlas KTK nõuetega, juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud; |
| --- | --- |

4.6.

teostama või laskma teostada vajalikud kontrollid vastavalt punktidele 4.2 ja 4.3, et teha kindlaks, kas valitud lahendused on kooskõlas KTK nõuetega, juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud;

| 4.7. | leppima taotlejaga kokku kontrollide ja vajalike katsete läbiviimise koha. |
| --- | --- |

4.7.

leppima taotlejaga kokku kontrollide ja vajalike katsete läbiviimise koha.

| 5. | Kui tüüp vastab käesoleva KTK nõuetele, annab teavitatud asutus taotlejale tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tehnilises dokumentatsioonis märgitud tellija ja tootja(te) nimi ja aadress, kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja kinnitatud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.
  Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.
  Kui teavitatud asutus keeldub tellijale tüübihindamistõendit andmast, esitab ta keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.
  Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord. |
| --- | --- |

5.

Kui tüüp vastab käesoleva KTK nõuetele, annab teavitatud asutus taotlejale tüübihindamistõendi. Tõendis peab olema kirjas tehnilises dokumentatsioonis märgitud tellija ja tootja(te) nimi ja aadress, kontrollide tulemusel tehtud järeldused, tõendi kehtivuse tingimused ja kinnitatud tüübi identifitseerimiseks vajalikud andmed.

Tõendile tuleb lisada tehnilise dokumentatsiooni asjakohaste osade loetelu, mille koopiat säilitatakse teavitatud asutuses.

Kui teavitatud asutus keeldub tellijale tüübihindamistõendit andmast, esitab ta keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.

Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord.

| 6. | Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet väljastatud ja tühistatud EÜ tüübihindamistõendite kohta ning tüübihindamistõendite kohta, mille väljaandmisest on keeldutud. |
| --- | --- |

6.

Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele asjakohast teavet väljastatud ja tühistatud EÜ tüübihindamistõendite kohta ning tüübihindamistõendite kohta, mille väljaandmisest on keeldutud.

| 7. | Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade koopiaid. Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele. |
| --- | --- |

7.

Teistel teavitatud asutustel on õigus taotluse korral saada EÜ tüübihindamistõendite ja/või nende lisade koopiaid. Tõendite lisad peavad olema kättesaadavad teistele teavitatud asutustele.

| 8. | Tellija peab kogu allsüsteemi kasutusea jooksul koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamisstõendite ja nende lisade koopiad. Koopia tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

8.

Tellija peab kogu allsüsteemi kasutusea jooksul koos tehnilise dokumentatsiooniga säilitama tüübihindamisstõendite ja nende lisade koopiad. Koopia tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

| 9. | Tootmisetapil peab taotleja teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK tingimuste täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul tuleb allsüsteem täiendavalt kinnitada. Sellisel juhul on teavitatud asutus kohustatud sooritama ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seostuvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend. |
| --- | --- |

9.

Tootmisetapil peab taotleja teatama EÜ tüübihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK tingimuste täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul tuleb allsüsteem täiendavalt kinnitada. Sellisel juhul on teavitatud asutus kohustatud sooritama ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seostuvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse tüübihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend.

F.3.2.   Moodul SD: tootmise kvaliteedijuhtimissüsteem

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise korda, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:






  — | käesolevale KTK-le ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 01/16/EÜ olulistele nõuetele; (17) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise korda, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:

—

käesolevale KTK-le ja muudele kohaldatavatele KTKdele, vastates seega direktiivi 01/16/EÜ olulistele nõuetele; (17)

| — | muudele asutamislepingust tulenevatele normidele; |
| --- | --- |

—

muudele asutamislepingust tulenevatele normidele;

ning on kasutuselevõtuks kõlblik.

| 2. | Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et:






  — | allsüsteemile enne hindamist väljastatud tüübihindamistõend säilitab oma kehtivuse; |
| --- | --- | --- |

2.

Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et:

—

allsüsteemile enne hindamist väljastatud tüübihindamistõend säilitab oma kehtivuse;

| — | tellija (18) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele; |
| --- | --- |

—

tellija (18) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele;

Mõiste „peatöövõtja” tähendab ettevõtteid, kelle tegevus aitab kaasa KTK oluliste nõuete täitmisele. See mõiste hõlmab:

| — | ettevõtet, kes vastutab kogu allsüsteemi projekti eest (sh eelkõige allsüsteemi integratsiooni eest); |
| --- | --- |

—

ettevõtet, kes vastutab kogu allsüsteemi projekti eest (sh eelkõige allsüsteemi integratsiooni eest);

| — | teisi ettevõtteid, kes osalevad allsüsteemi projekti teatud osas (teostavad näiteks allsüsteemi montaaži või paigaldust). |
| --- | --- |

—

teisi ettevõtteid, kes osalevad allsüsteemi projekti teatud osas (teostavad näiteks allsüsteemi montaaži või paigaldust).

See ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad osi ja koostalitluse komponente.

| 3. | Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtja, kui neid on, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija on otseselt seotud tootmisega (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul igal juhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet. |
| --- | --- |

3.

Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtja, kui neid on, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija on otseselt seotud tootmisega (sealhulgas montaaž ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste puhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab peatöövõtja, peab ta tootmise ning lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul igal juhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

4.   EÜ vastavustõendamise kord

| 4.1. | Tellija peab enda valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse, mis hõlmab tootmise kvaliteedijuhtimissüsteemi, sealhulgas kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve kooskõlastamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.3 ja 6.5. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.
  Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, montaažist, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja käesolevate KTK tingimustele. |
| --- | --- |

4.1.

Tellija peab enda valitud teavitatud asutusele esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise taotluse, mis hõlmab tootmise kvaliteedijuhtimissüsteemi, sealhulgas kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve kooskõlastamist, nagu on ette nähtud punktidega 5.3 ja 6.5. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, montaažist, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja käesolevate KTK tingimustele.

| 4.2. | Taotluses esitatakse:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Taotluses esitatakse:

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | kinnitatud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust; |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübiga seotud tehniline dokumentatsioon, sealhulgas tüübihindamistõend, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust;

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis:

| — | allsüsteemi, selle üldise projekti ja struktuuri kirjeldus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle üldise projekti ja struktuuri kirjeldus;

| — | kohaldatud tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused; (19) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused; (19)

| — | kõik vajalikud tõendid eespool nimetatud kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud täielikult. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja või tootja nimel asjakohastes uurimislaborites tehtud katsete tulemusi; |
| --- | --- |

—

kõik vajalikud tõendid eespool nimetatud kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole kohaldatud täielikult. Tõendusmaterjal peab sisaldama tootja või tootja nimel asjakohastes uurimislaborites tehtud katsete tulemusi;

| — | infrastruktuuri või veeremi register, sealhulgas kõik KTKs sätestatud andmed; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri või veeremi register, sealhulgas kõik KTKs sätestatud andmed;

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehniline dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehniline dokumentatsioon;

| — | tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid); |
| --- | --- |

—

tõendid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid);

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loend;

| — | koopiad koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutuskõlblikkuse tõenditest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud üksikasjad; |
| --- | --- |

—

koopiad koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutuskõlblikkuse tõenditest ning kõik direktiivide VI lisas sätestatud üksikasjad;

| — | allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loend; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loend;

| — | tõendid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtjad, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 nimetatud etappides kvaliteedijuhtimissüsteemi ning et tegemist on tõhusa süsteemiga; |
| --- | --- |

—

tõendid selle kohta, et tellija ja/või peatöövõtjad, kui neid on, rakendavad kõikides punktis 5.2 nimetatud etappides kvaliteedijuhtimissüsteemi ning et tegemist on tõhusa süsteemiga;

| — | märge teavitatud asutuse kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitamise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

märge teavitatud asutuse kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitamise ja järelevalve eest.

| 4.3. | Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotlust tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse seisukohast.
  Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama. |
| --- | --- |

4.3.

Teavitatud asutus kontrollib esmalt taotlust tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse seisukohast.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei ole enam kehtiv või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

5.   Kvaliteedijuhtimissüsteem

| 5.1. | Tellija ja peatöövõtja, kui neid on, peavad enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.
  Taotluses esitatakse:






  — | kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Tellija ja peatöövõtja, kui neid on, peavad enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.

Taotluses esitatakse:

—

kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

| — | kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli SB tüübihindamismenetlust. |
| --- | --- |

—

kinnitatud tüübi tehniline dokumentatsioon ning koopia tüübihindamistõendist, mis on välja antud pärast mooduli SB tüübihindamismenetlust.

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes selle osa kohta.

| 5.2. | Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimissüsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning kogu allsüsteemi vastavuse KTK-le. Teiste töövõtjate puhul peavad kvaliteedijuhtimissüsteemid tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele.
  Kõik taotleja(te) vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse ühtemoodi.
  See peab eelkõige sisaldama kõikide taotlejate järgmiste andmete nõuetekohast kirjeldust:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- |

5.2.

Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimissüsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning kogu allsüsteemi vastavuse KTK-le. Teiste töövõtjate puhul peavad kvaliteedijuhtimissüsteemid tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele.

Kõik taotleja(te) vastuvõetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt dokumenteerida põhimõtete, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad tagama, et kvaliteedipõhimõtete ja -menetluste väljendusi, nagu kvaliteedikavad, -plaanid, käsiraamatud ja -aruanded, mõistetakse ühtemoodi.

See peab eelkõige sisaldama kõikide taotlejate järgmiste andmete nõuetekohast kirjeldust:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | vastavalt kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

vastavalt kasutatavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | enne tootmist, selle vältel ja pärast tootmisprotsessi lõpetamist, montaaži ja paigaldamist tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsed ja nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne tootmist, selle vältel ja pärast tootmisprotsessi lõpetamist, montaaži ja paigaldamist tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsed ja nende sagedus;

| — | kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestikud, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomaste töötajate erialase pädevuse kohta jne;

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutavate tellijate või peatöövõtjate puhul:

| — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega. |
| --- | --- |

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega.

Hindamine, katsed ja kontrollimine peavad hõlmama järgmisi etappe:

| — | allsüsteemi struktuur, eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž ning lõppseadistus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž ning lõppseadistus;

| — | allsüsteemi lõppkatsetused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõppkatsetused;

| — | valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

| 5.3. | Tellija valitud teavitatud asutus kontrollib, kas kõigi punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappide suhtes kehtib piisav ja nõuetekohane kinnitus ning taotleja(te) kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) järelevalve. (20)

  Kui allsüsteemi vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimissüsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:






  — | kas kvaliteedijuhtimissüsteemide seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud; |
| --- | --- | --- |

5.3.

Tellija valitud teavitatud asutus kontrollib, kas kõigi punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappide suhtes kehtib piisav ja nõuetekohane kinnitus ning taotleja(te) kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) järelevalve. (20)

Kui allsüsteemi vastavus tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele põhineb rohkem kui ühel kvaliteedijuhtimissüsteemil, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:

—

kas kvaliteedijuhtimissüsteemide seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud;

| — | ja kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldised õigused ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

—

ja kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldised õigused ja volitused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

| 5.4. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et määratleda, kas see on kooskõlas punktis 5.2 osutatud nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontroll hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Auditikomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemus. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike taotleja ettevõttesse.
  Otsusest tuleb teatada taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.4.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et määratleda, kas see on kooskõlas punktis 5.2 osutatud nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontroll hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Auditikomisjonis peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemus. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike taotleja ettevõttesse.

Otsusest tuleb teatada taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 5.5. | Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.
  Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust KTK nõuetele.
  Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.
  Otsusest teatatakse taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.5.

Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning hoidma süsteemi asjakohase ja tõhusana.

Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi vastavust KTK nõuetele.

Teavitatud asutus peab kavandatavaid muudatusi hindama ja otsustama, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punktis 5.2 sätestatud nõuetele või on vaja uut hindamist.

Otsusest teatatakse taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 6. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve

| 6.1 | Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtja täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

6.1

Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtja täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi(de)st tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 6.2. | Võimalik tellija ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemi rakendamiskavad ja tehnilised protokollid (mis on seotud taotleja konkreetse panusega allsüsteemi), eelkõige:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsiooni, kaasa arvatud vahendid, mida rakendati tagamaks, et: |
| --- | --- | --- |

6.2.

Võimalik tellija ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 osutatud teavitatud asutusele kõik selleks vajalikud dokumendid, sealhulgas allsüsteemi rakendamiskavad ja tehnilised protokollid (mis on seotud taotleja konkreetse panusega allsüsteemi), eelkõige:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsiooni, kaasa arvatud vahendid, mida rakendati tagamaks, et:

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul: |
| --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul:

juhtkonna üldine vastutus ja volitused kogu allsüsteemi suhtes on piisavalt ja asjakohaselt määratletud;

| — | iga taotleja puhul: |
| --- | --- |

—

iga taotleja puhul:

kvaliteedijuhtimissüsteeme juhitakse õigesti, et saavutada allsüsteemi tasandi integratsioon;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist (sealhulgas montaaži, paigaldust ja integratsiooni) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks inspekteerimisprotokollid ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist (sealhulgas montaaži, paigaldust ja integratsiooni) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks inspekteerimisprotokollid ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed töötajate erialase pädevuse kohta jms.

| 6.3. | Teavitatud asutus peab korrapäraselt läbi viima auditeid, et kindlustada, et võimalik tellija ja peatöövõtja järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.
  Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 8 nimetatud EÜ vastavustõendamise alla kuuluva allsüsteemiga seotud vastavate tegevuste (tootmine, kokkupanek või paigaldamine) ajal. |
| --- | --- |

6.3.

Teavitatud asutus peab korrapäraselt läbi viima auditeid, et kindlustada, et võimalik tellija ja peatöövõtja järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja esitama neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 8 nimetatud EÜ vastavustõendamise alla kuuluva allsüsteemiga seotud vastavate tegevuste (tootmine, kokkupanek või paigaldamine) ajal.

| 6.4. | Teavitatud asutus võib lisaks ette teatamata külastada taotleja(te) asjaomaseid objekte. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katseid veendumaks, et kvaliteedijuhtimissüsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta peab taotleja(te)le andma inspekteerimisaruande ning auditi- ja/või katsearuanded. |
| --- | --- |

6.4.

Teavitatud asutus võib lisaks ette teatamata külastada taotleja(te) asjaomaseid objekte. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katseid veendumaks, et kvaliteedijuhtimissüsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta peab taotleja(te)le andma inspekteerimisaruande ning auditi- ja/või katsearuanded.

| 6.5. | Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta kõigi asjakohaste kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevust, et:






  — | veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud eri kvaliteedijuhtimissüsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta kõigi asjakohaste kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama kõigi selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevust, et:

—

veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud eri kvaliteedijuhtimissüsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises,

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada eri kvaliteedijuhtimissüsteemide kooskõla ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada eri kvaliteedijuhtimissüsteemide kooskõla ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus:

| — | saada kõik teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid); |
| --- | --- |

—

saada kõik teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid);

| — | osaleda punktis 6.3 nimetatud järelevalveauditites; |
| --- | --- |

—

osaleda punktis 6.3 nimetatud järelevalveauditites;

| — | algatada ise ja koos teiste teavitatud asutustega punktis 6.4 nimetatud täiendavaid auditeid. |
| --- | --- |

—

algatada ise ja koos teiste teavitatud asutustega punktis 6.4 nimetatud täiendavaid auditeid.

| 7. | Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis. |
| --- | --- |

7.

Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs ehitusplatsidele, tootmishoonetele, montaaži- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis.

| 8. | Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:






  — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

8.

Võimalik tellija ja peatöövõtjad peavad vähemalt 10 aastat pärast viimase allsüsteemi tootmist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmisi dokumente:

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid;

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed;

| — | punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus tüübihindamise ning kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

| 10. | Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

10.

Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud; |
| --- | --- |

—

koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud;

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid;

| — | kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid;

| — | allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud SB moodulis; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud SB moodulis;

| — | tõendeid asutamislepingust tulenevatele muudele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid asutamislepingust tulenevatele muudele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjakohased arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige: |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjakohased arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Sertifikaadile tuleb lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.3 ja 6.4 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige:

| — | infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed.

| 11. | Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste koopiaid. |
| --- | --- |

11.

Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasi lükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnituste koopiaid.

| 12. | Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.
  Ühenduses asuv tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning pärast seda kolm aastat; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

12.

Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.

Ühenduses asuv tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning pärast seda kolm aastat; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.3.   Moodul SF: tootetõendus

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:






  — | käesolevale KTK-le ja muudele kehtivatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (21) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuv volitatud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteemi tüüp, millele teavitatud asutus on juba välja andnud tüübihindamistõendi, vastab:

—

käesolevale KTK-le ja muudele kehtivatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (21)

| — | muudele asutamislepingust tulenevatele normidele |
| --- | --- |

—

muudele asutamislepingust tulenevatele normidele

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

| 2. | Tellija (22) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tootetõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.
  Taotluses esitatakse:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress, |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (22) peab esitama allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (tootetõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.

Taotluses esitatakse:

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress,

| — | tehnilised dokumendid. |
| --- | --- |

—

tehnilised dokumendid.

| 3. | Menetluse selles osas kontrollib ja kinnitab tellija, et asjaomane allsüsteem vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi suhtes kohaldatava KTK tingimustele.
  Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi osas kehtiv. |
| --- | --- |

3.

Menetluse selles osas kontrollib ja kinnitab tellija, et asjaomane allsüsteem vastab tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning allsüsteemi suhtes kohaldatava KTK tingimustele.

Teavitatud asutus viib menetluse läbi tingimusel, et enne hindamist välja antud tüübihindamistõend on taotlusega hõlmatud allsüsteemi osas kehtiv.

| 4. | Tellija võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess (sealhulgas koostalitluse komponentide montaaž ja integreerimine peatöövõtja (23) poolt, kui neid on) tagaks allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatava KTK tingimustele. |
| --- | --- |

4.

Tellija võtab kõik vajalikud meetmed selleks, et tootmisprotsess (sealhulgas koostalitluse komponentide montaaž ja integreerimine peatöövõtja (23) poolt, kui neid on) tagaks allsüsteemi vastavuse tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ja selle suhtes kohaldatava KTK tingimustele.

| 5. | Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | kinnitatud tüübiga seotud tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust; |
| --- | --- | --- |

5.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ja käesoleva KTK tingimustele.

Taotlus peab sisaldama:

—

kinnitatud tüübiga seotud tehnilist dokumentatsiooni, sealhulgas tüübihindamistõendit, mis on välja antud pärast moodulis SB sätestatud menetlust;

ja kui kõnealune dokumentatsioon neid ei sisalda, siis:

| — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldust;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid;

| — | põhimõttelist projekteerimis- ja tootmisteavet, näiteks detailide, allkoostude, koostude, elektriskeemide jms plaane; |
| --- | --- |

—

põhimõttelist projekteerimis- ja tootmisteavet, näiteks detailide, allkoostude, koostude, elektriskeemide jms plaane;

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni;

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi; (24) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi; (24)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kui kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud;

| — | tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid); |
| --- | --- |

—

tõendeid tootmisetapi vastavuse kohta muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid);

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid;

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate loendit. |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate loendit.

Kui KTKs nõutakse tehnilise dokumentatsiooni kohta täiendavaid andmeid, tuleb need lisada.

| 6. | Teavitatud asutus kontrollib taotlust esmalt tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse suhtes.
  Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei kehti enam või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.
  Teavitatud asutus peab läbi viima vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida allsüsteemi vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning KTK nõuetele. Teavitatud asutus kontrollib ja katsetab punkti 4 kohaselt kõiki seeriatoodanguna valmistatavaid allsüsteeme. |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutus kontrollib taotlust esmalt tüübihindamise ja tüübihindamistõendi kehtivuse suhtes.

Kui teavitatud asutus leiab, et tüübihindamistõend ei kehti enam või on ebapiisav ning tarvis on uut hindamist, peab ta oma otsust põhjendama.

Teavitatud asutus peab läbi viima vajalikud uuringud ja katsed, et kontrollida allsüsteemi vastavust tüübihindamistõendis kirjeldatud tüübile ning KTK nõuetele. Teavitatud asutus kontrollib ja katsetab punkti 4 kohaselt kõiki seeriatoodanguna valmistatavaid allsüsteeme.

| 7. | Vastavustõendamine iga (seeriatoodang) allsüsteemi kontrollimise ja katsetamise teel |
| --- | --- |

7.

Vastavustõendamine iga (seeriatoodang) allsüsteemi kontrollimise ja katsetamise teel

| 7.1. | Teavitatud asutus peab läbi viima katsetused, uuringud ja vastavustõendamised, et tagada seeriatoodanguna valminud allsüsteemi vastavus KTK nõuetele. Uuringud, katsetused ja vastavustõendamised laienevad ka KTKga ettenähtud etappidele. |
| --- | --- |

7.1.

Teavitatud asutus peab läbi viima katsetused, uuringud ja vastavustõendamised, et tagada seeriatoodanguna valminud allsüsteemi vastavus KTK nõuetele. Uuringud, katsetused ja vastavustõendamised laienevad ka KTKga ettenähtud etappidele.

| 7.2 | Iga (seeriatoodanguna valminud) allsüsteemi tuleb eraldi uurida, katsetada ja kontrollida (25) veendumaks, et see vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning kohaldatava KTK sätetele. Kui KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) ei ole katset sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid. |
| --- | --- |

7.2

Iga (seeriatoodanguna valminud) allsüsteemi tuleb eraldi uurida, katsetada ja kontrollida (25) veendumaks, et see vastab tüübihindamistõendis sätestatud tüübile ning kohaldatava KTK sätetele. Kui KTKs (või KTKs osutatud Euroopa standardis) ei ole katset sätestatud, kohaldatakse vastavaid Euroopa tehnilisi kirjeldusi või samaväärseid katseid.

| 8. | Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetused läbi viiakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja valideerimise täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud, viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.
  Teavitatud asutusel on katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs tootmishoonetele, montaažikohtadele ja -rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, mis on talle vajalikud KTKga ettenähtud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

8.

Teavitatud asutus lepib tellijaga (ja peatöövõtjaga) kokku kohad, kus katsetused läbi viiakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja valideerimise täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud, viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.

Teavitatud asutusel on katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs tootmishoonetele, montaažikohtadele ja -rajatistele ning vajaduse korral eelkooste- ja katsetuskohtadele, mis on talle vajalikud KTKga ettenähtud ülesannete täitmiseks.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  Nende toimingute aluseks on tüübihindamine ning kõikide seeriatoodete puhul vastavalt punktile 7 läbiviidud katsetused, uuringud ja kontrollid, mida nõutakse KTKs ja/või asjaomastes Euroopa tehnilistes kirjeldustes.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

Nende toimingute aluseks on tüübihindamine ning kõikide seeriatoodete puhul vastavalt punktile 7 läbiviidud katsetused, uuringud ja kontrollid, mida nõutakse KTKs ja/või asjaomastes Euroopa tehnilistes kirjeldustes.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

| 10. | Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

10.

Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud; |
| --- | --- |

—

koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud;

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid;

| — | kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid;

| — | allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud moodulis SB; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tüübihindamistõendit ja seonduvat tehnilist dokumentatsiooni, nagu need on sätestatud moodulis SB;

| — | teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud asjaomased arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Vajaduse korral tuleb sertifikaadile lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded. |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud asjaomased arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud. Vajaduse korral tuleb sertifikaadile lisada ka vastavustõendamisega seoses koostatud inspekteerimis- ja auditeerimisaruanded.

| 11. | Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning kolm aastat pärast seda; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

11.

Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning kolm aastat pärast seda; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.4.   Moodul SG: üksiktoote tõendus

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem vastab:






  — | käesolevale KTK-le ja muudele kehtivatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (26) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses registreeritud esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem vastab:

—

käesolevale KTK-le ja muudele kehtivatele KTKdele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (26)

| — | muudele asutamislepingust tulenevatele normidele; |
| --- | --- |

—

muudele asutamislepingust tulenevatele normidele;

ning on kasutuselevõtmiseks kõlblik.

| 2. | Tellija (27) esitab allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (üksiktoote tõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.
  Taotlus peab sisaldama:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi; |
| --- | --- | --- |

2.

Tellija (27) esitab allsüsteemi EÜ vastavustõendamise (üksiktoote tõendus) taotluse teavitatud asutusele, mille ta valib oma äranägemisel.

Taotlus peab sisaldama:

—

tellija või tema volitatud esindaja nime ja aadressi;

| — | tehnilisi dokumente. |
| --- | --- |

—

tehnilisi dokumente.

| 3. | Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.
  Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:






  — | allsüsteemi, selle üldise projekti ja struktuuri kirjeldust; |
| --- | --- | --- |

3.

Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, paigaldamisest ja tööpõhimõttest arusaamist ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.

Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:

—

allsüsteemi, selle üldise projekti ja struktuuri kirjeldust;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõiki KTKs sätestatud andmeid;

| — | põhimõttelist projekti- ja tootmisteavet, nt detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms jooniseid ja skeeme; |
| --- | --- |

—

põhimõttelist projekti- ja tootmisteavet, nt detailide, alakoostude, koostude, elektriskeemide jms jooniseid ja skeeme;

| — | allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekti- ja tootmisteabe, hoolduse ja toimimise mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi;

| — | kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi; (28) |
| --- | --- |

—

kohaldatud tehnilisi kirjeldusi, sealhulgas Euroopa tehnilisi kirjeldusi; (28)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamise kohta, eelkõige juhtudel, kus kõnealuseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud;

| — | allsüsteemi kaasatud koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kaasatud koostalitluse komponentide loendit;

| — | koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonide või kasutussobivuse deklaratsioonide koopiaid ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud andmeid;

| — | tõendeid asutamislepingust tulenevatele muudele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid asutamislepingust tulenevatele muudele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni;

| — | allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi projekteerimises, tootmises, montaažis ja paigaldamises osalevate tootjate loendit;

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldustingimusi ja hooldusega seotud tehnilist dokumentatsiooni;

| — | mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldamisel või kasutamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldamisel või kasutamisel;

| — | projekteerimise arvutustulemusi, tehtud uuringute tulemusi jne; |
| --- | --- |

—

projekteerimise arvutustulemusi, tehtud uuringute tulemusi jne;

| — | kõiki muid vajalikke tehnilisi tõendeid, mis näitavad, et sõltumatute või pädevate asutuste tehtud varasemad kontrollid või katsetused on samaväärsetes tingimustes olnud edukad. |
| --- | --- |

—

kõiki muid vajalikke tehnilisi tõendeid, mis näitavad, et sõltumatute või pädevate asutuste tehtud varasemad kontrollid või katsetused on samaväärsetes tingimustes olnud edukad.

Kui KTKga nõutakse tehnilise dokumentatsiooni kohta täiendavaid andmeid, tuleb need lisada.

| 4. | Teavitatud asutus peab taotluse ja tehnilise dokumentatsiooni läbi vaatama ja tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele nõuetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuste Euroopa tehniliste kirjelduste nõudeid kohaldamata.
  Teavitatud asutus kontrollib allsüsteemi ja teeb vajalikud katsed, et teha kindlaks, kas kasutatud on asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi, kas neid on ka tegelikult kohaldatud ning juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud, kas kasutatud lahendused vastavad KTK nõuetele.
  Uuringud, katsetused ja kontrollid laienevad ka KTKga ette nähtud järgmistele etappidele:






  — | üldine projekteerimine; |
| --- | --- | --- |

4.

Teavitatud asutus peab taotluse ja tehnilise dokumentatsiooni läbi vaatama ja tegema kindlaks osad, mis on projekteeritud vastavalt KTK ja Euroopa tehniliste kirjelduste asjakohastele nõuetele, ning osad, mis on projekteeritud kõnealuste Euroopa tehniliste kirjelduste nõudeid kohaldamata.

Teavitatud asutus kontrollib allsüsteemi ja teeb vajalikud katsed, et teha kindlaks, kas kasutatud on asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi, kas neid on ka tegelikult kohaldatud ning juhul kui asjakohaseid Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei ole kohaldatud, kas kasutatud lahendused vastavad KTK nõuetele.

Uuringud, katsetused ja kontrollid laienevad ka KTKga ette nähtud järgmistele etappidele:

—

üldine projekteerimine;

| — | allsüsteemi struktuur, sealhulgas vajadusel eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž, lõppseadistus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, sealhulgas vajadusel eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž, lõppseadistus;

| — | allsüsteemi lõppkatsetused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõppkatsetused;

| — | valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

Teavitatud asutus võib võtta arvesse varasemate kontrollide või katsetuste tulemusi, mida teised asutused või taotleja (või taotleja nimel) on samaväärsetes tingimustes edukalt sooritanud, (29) kui see on vastavas KTKs sätestatud. Seejärel otsustab teavitatud asutus, kas nende kontrollide või katsete tulemusi kasutada.

Teavitatud asutuse kogutud andmed peavad olema sobilikud ja piisavad, et tõendada vastavust KTK nõuetele ning seda, et kõik vajalikud ja asjakohased kontrollid ja katsetused on läbi viidud.

Muudelt osalistelt pärinevate andmete kasutamist kaalutakse enne katsetuste või kontrollimiste läbiviimist, kuna teavitatud asutus võib tahta teste või kontrollimisi hinnata, läbi vaadata või nendes osaleda nende teostamise ajal.

Kõnealuste andmete ulatust põhjendatakse dokumenteeritud analüüsis, milles kasutatakse muu hulgas allpool loetletud tegureid. (30) Kõnealune põhjendus lisatakse tehnilisse dokumentatsiooni.

Igal juhul jääb teavitatud asutusele nende osas lõplik vastutus.

| 5. | Teavitatud asutus lepib tellijaga kokku kohad, kus katsetused läbi viiakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja katsetused täielikes töötingimustes, kui need on KTKga ette nähtud, viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel. |
| --- | --- |

5.

Teavitatud asutus lepib tellijaga kokku kohad, kus katsetused läbi viiakse, ning lepib kokku, et allsüsteemi lõppkatsetused ja katsetused täielikes töötingimustes, kui need on KTKga ette nähtud, viib läbi tellija teavitatud asutuse vahetu järelevalve all ja osalusel.

| 6. | Teavitatud asutusel on katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele ning vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele, mis on talle vajalikud KTKga ette nähtud ülesannete täitmiseks. |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutusel on katsetusteks ja kontrollideks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele ning vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele, mis on talle vajalikud KTKga ette nähtud ülesannete täitmiseks.

| 7. | Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus KTK ja/või asjaomaste Euroopa tehniliste kirjeldustega ettenähtud katsete, vastavustõendamiste ja kontrollide tulemuste alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning viimane koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

7.

Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus KTK ja/või asjaomaste Euroopa tehniliste kirjeldustega ettenähtud katsete, vastavustõendamiste ja kontrollide tulemuste alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning viimane koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

| 8. | Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

8.

Teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud; |
| --- | --- |

—

koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis nimetatud komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud;

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid;

| — | kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki teenindustööde, pideva või korrapärase järelevalve, seadistamise ja hooldusega seotud andmeid;

| — | teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 7 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjassepuutuvad arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud; sertifikaadile tuleb vajaduse korral lisada ka hindamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded; |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 7 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjassepuutuvad arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud; sertifikaadile tuleb vajaduse korral lisada ka hindamisega seoses koostatud kontrolli- ja auditeerimisaruanded;

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed.

| 9. | Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning 3 aastat pärast seda ning see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

9.

Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad andmestikud.

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning 3 aastat pärast seda ning see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.3.5.   Moodul SH2: täielik kvaliteedijuhtimissüsteem koos projekti hindamisega

| 1. | Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem vastab:






  — | käesoleva KTK ja muude KTKde nõuetele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (31) |
| --- | --- | --- |

1.

Käesolevas moodulis kirjeldatakse EÜ vastavustõendamise menetlust, mille kohaselt teavitatud asutus kontrollib ja kinnitab tellija või tema ühenduses asuva esindaja taotluse alusel, kas infrastruktuuri või veeremi allsüsteem vastab:

—

käesoleva KTK ja muude KTKde nõuetele, vastates seega direktiivi 2001/16/EÜ olulistele nõuetele; (31)

| — | muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning kas seda on lubatud kasutusse anda. |
| --- | --- |

—

muudele asutamislepingust tulenevatele normidele ning kas seda on lubatud kasutusse anda.

| 2. | Teavitatud asutus viib menetluse, sealhulgas allsüsteemi projektihindamise läbi tingimusel, et tellija (32) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.
  Mõiste „peatöövõtja” osutab ettevõtetele, kelle tegevus aitab kaasa KTK oluliste nõuete täitmisele. See hõlmab:






  — | kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet; |
| --- | --- | --- |

2.

Teavitatud asutus viib menetluse, sealhulgas allsüsteemi projektihindamise läbi tingimusel, et tellija (32) ja peatöövõtja vastavad punkti 3 nõuetele.

Mõiste „peatöövõtja” osutab ettevõtetele, kelle tegevus aitab kaasa KTK oluliste nõuete täitmisele. See hõlmab:

—

kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutavat ettevõtet;

| — | teisi ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi projekteerimise, montaaži või paigaldamisega). |
| --- | --- |

—

teisi ainult allsüsteemi projekti osadega seotud ettevõtteid (kes tegelevad näiteks allsüsteemi projekteerimise, montaaži või paigaldamisega).

See ei hõlma tootjaid-allhankijaid, kes tarnivad osi ja koostalitluse komponente.

| 3. | Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, projekteerimisel, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutav peatöövõtja peab projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel igal juhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija osaleb otseselt projekteerimises ja/või tootmises (sealhulgas kokkupanek ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste osas kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.
  Taotlejatel, kes osalevad üksnes montaažis ja paigaldamises, on lubatud tootmisel ja toodete lõppkontrollil ning katsetamisel rakendada üksnes kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi. |
| --- | --- |

3.

Allsüsteemi puhul, mille suhtes tuleb läbi viia EÜ vastavustõendamise menetlus, peavad tellija või peatöövõtjad, kui neid on, projekteerimisel, tootmisel ja lõpptoodangu kontrollimisel ning katsetamisel kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis on sätestatud punktis 5 ja mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutav peatöövõtja peab projekteerimisel, tootmisel ning lõpptoodangu kontrollimisel ja katsetamisel igal juhul kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes kohaldatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Kui kogu allsüsteemi projekti eest (sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise eest) vastutab tellija ise või kui tellija osaleb otseselt projekteerimises ja/või tootmises (sealhulgas kokkupanek ja paigaldamine), peab ta nende tegevuste osas kasutama kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi, mille suhtes rakendatakse punktis 6 sätestatud järelevalvet.

Taotlejatel, kes osalevad üksnes montaažis ja paigaldamises, on lubatud tootmisel ja toodete lõppkontrollil ning katsetamisel rakendada üksnes kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemi.

4.   EÜ vastavustõendamise menetlus

| 4.1. | Tellija peab enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetluseks (kasutades täielikku kvaliteedijuhtimissüsteemi koos projektihindamise menetlusega), sealhulgas punktide 5.4 ja 6.6 kohase kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve kooskõlastamise kohta. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid. |
| --- | --- |

4.1.

Tellija peab enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse allsüsteemi EÜ vastavustõendamise menetluseks (kasutades täielikku kvaliteedijuhtimissüsteemi koos projektihindamise menetlusega), sealhulgas punktide 5.4 ja 6.6 kohase kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve kooskõlastamise kohta. Tellija peab oma valikust ja taotluse esitamisest teavitama asjaomaseid tootjaid.

| 4.2. | Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, kokkupanekust, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest aru saada ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.
  Taotlus peab sisaldama järgmist:






  — | tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress; |
| --- | --- | --- |

4.2.

Taotlus peab võimaldama allsüsteemi projektist, tootmisest, kokkupanekust, paigaldamisest, hooldusest ja tööpõhimõttest aru saada ning selle alusel peab olema võimalik hinnata vastavust KTK nõuetele.

Taotlus peab sisaldama järgmist:

—

tellija või tema volitatud esindaja nimi ja aadress;

| — | tehniline dokumentatsioon, sealhulgas:






  — | allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldus; |
| --- | --- | --- |

—

tehniline dokumentatsioon, sealhulgas:

—

allsüsteemi, selle üldise konstruktsiooni ja struktuuri kirjeldus;

| — | projekti suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused; (33) |
| --- | --- |

—

projekti suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused; (33)

| — | kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud; |
| --- | --- |

—

kõiki vajalikke tõendeid eespool nimetatud tehniliste kirjelduste kasutamiseks, eelkõige juhul, kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ja vastavaid norme ei ole täielikult kohaldatud;

| — | katseprogrammi; |
| --- | --- |

—

katseprogrammi;

| — | infrastruktuuri- või veeremiregistrit, sealhulgas kõiki KTKs sätestatud andmeid; |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregistrit, sealhulgas kõiki KTKs sätestatud andmeid;

| — | allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi tootmise ja montaažiga seotud tehnilist dokumentatsiooni;

| — | allsüsteemi kaasatud koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kaasatud koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud üksikasju; |
| --- | --- |

—

koopiaid koostalitluse komponentide EÜ vastavusdeklaratsioonidest või kasutussobivuse deklaratsioonidest ning kõiki direktiivide VI lisas sätestatud üksikasju;

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | kõikide allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loendit; |
| --- | --- |

—

kõikide allsüsteemi projekteerimise, tootmise, montaaži ja paigaldamisega seotud tootjate loendit;

| — | allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne); |
| --- | --- |

—

allsüsteemi kasutustingimusi (kasutusaja või läbisõidu piirangud, kulumispiirangud jne);

| — | allsüsteemi hooldusega seonduvaid hooldustingimusi ja tehnilist dokumentatsiooni; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi hooldusega seonduvaid hooldustingimusi ja tehnilist dokumentatsiooni;

| — | mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldusel või kasutamisel; |
| --- | --- |

—

mis tahes tehnilisi nõudeid, mida tuleb arvestada allsüsteemi tootmisel, hooldusel või kasutamisel;

| — | selgitus, et kõigil punktis 5.2 osutatud etappidel rakendab peatöövõtja ja/või võimalik tellija kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning tunnistusi selle tõhususest; |
| --- | --- |

—

selgitus, et kõigil punktis 5.2 osutatud etappidel rakendab peatöövõtja ja/või võimalik tellija kvaliteedijuhtimissüsteemi, ning tunnistusi selle tõhususest;

| — | märge teavitatud asutuste kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitamise ja järelevalve eest. |
| --- | --- |

—

märge teavitatud asutuste kohta, kes vastutab nende kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitamise ja järelevalve eest.

| 4.3. | Tellija esitab oma asjakohase labori poolt tehtud või tellitud uuringute, kontrollide ja katsete, sealhulgas vajadusel tüübikatsetuste tulemused. (34) |
| --- | --- |

4.3.

Tellija esitab oma asjakohase labori poolt tehtud või tellitud uuringute, kontrollide ja katsete, sealhulgas vajadusel tüübikatsetuste tulemused. (34)

| 4.4. | Teavitatud asutus peab läbi vaatama projektihindamistaotluse ning hindama katsete tulemusi. Kui projekt vastab direktiivi ja kohaldatava KTK sätetele, väljastab ta taotlejale projektihindamistõendi. Tõend peab sisaldama projekti hindamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja hinnatud projekti identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral allsüsteemi toimimise kirjeldust.
  Kui teavitatud asutus keeldub tellijale projektihindamistõendi andmisest, esitab ta keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.
  Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord. |
| --- | --- |

4.4.

Teavitatud asutus peab läbi vaatama projektihindamistaotluse ning hindama katsete tulemusi. Kui projekt vastab direktiivi ja kohaldatava KTK sätetele, väljastab ta taotlejale projektihindamistõendi. Tõend peab sisaldama projekti hindamisel tehtud järeldusi, kehtivustingimusi ja hinnatud projekti identifitseerimiseks vajalikke andmeid ning vajaduse korral allsüsteemi toimimise kirjeldust.

Kui teavitatud asutus keeldub tellijale projektihindamistõendi andmisest, esitab ta keeldumise üksikasjaliku põhjenduse.

Tuleb ette näha kaebuse esitamise kord.

| 4.5. | Tootmisetapi jooksul peab taotleja teatama EÜ projektihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul on teavitatud asutus kohustatud sooritama ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seostuvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse projektihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend. |
| --- | --- |

4.5.

Tootmisetapi jooksul peab taotleja teatama EÜ projektihindamistõendiga seotud tehnilisi dokumente hoidvale teavitatud asutusele kõigist muudatustest, mis võivad mõjutada KTK nõuete täitmist või allsüsteemi ettenähtud kasutustingimusi. Sel juhul peab allsüsteem saama täiendava kinnituse. Sellisel juhul on teavitatud asutus kohustatud sooritama ainult need kontrolli- ja katsetoimingud, mis seostuvad tehtud muudatustega ja on nende muudatuste hindamiseks vajalikud. Täiendav kinnitus antakse algse projektihindamistõendi lisana või väljastatakse pärast varasema tõendi tühistamist uus tõend.

5.   Kvaliteedijuhtimissüsteem

| 5.1. | Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.
  Taotlus peab sisaldama järgmist:






  — | kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta; |
| --- | --- | --- |

5.1.

Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad enda valitud teavitatud asutusele esitama taotluse oma kvaliteedijuhtimissüsteemi hindamiseks.

Taotlus peab sisaldama järgmist:

—

kogu asjakohane teave kavandatud allsüsteemi kohta;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsioon;

Isikud, kes on seotud vaid allsüsteemi projekti teatava osaga, peavad esitama andmed üksnes selle osa kohta.

| 5.2. | Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimissüsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse KTK nõuetele.
  Teiste töövõtjate puhul peavad kvaliteedijuhtimissüsteemid tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab KTK nõuetele.
  Kõik taotleja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike normide, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteedikavasid, -plaani, -käsiraamatuid ja -aruandeid tõlgendada üheselt.
  Eelkõige peab süsteem sisaldama piisavat kirjeldust järgmise kohta:






  — | kõigi taotlejate puhul:






  — | kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur; |
| --- | --- | --- | --- |

5.2.

Kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja kvaliteedijuhtimissüsteemid peavad tagama kogu allsüsteemi vastavuse KTK nõuetele.

Teiste töövõtjate puhul peavad kvaliteedijuhtimissüsteemid tagama, et nende vastav osa allsüsteemis vastab KTK nõuetele.

Kõik taotleja kasutusele võetud elemendid, nõuded ja sätted tuleb süstemaatiliselt ja korrapäraselt dokumenteerida kirjalike normide, menetluste ja juhenditena. Kvaliteedijuhtimissüsteemi käsitlevad dokumendid peavad võimaldama kvaliteedikavasid, -plaani, -käsiraamatuid ja -aruandeid tõlgendada üheselt.

Eelkõige peab süsteem sisaldama piisavat kirjeldust järgmise kohta:

—

kõigi taotlejate puhul:

—

kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooniline struktuur;

| — | vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatiliselt kasutatavad meetmed; |
| --- | --- |

—

vastavad tootmise, kvaliteedikontrolli ja kvaliteedijuhtimise meetodid, protsessid ja süstemaatiliselt kasutatavad meetmed;

| — | enne projekteerimise, tootmise, kokkupaneku ja paigaldamise alustamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsed ja nende sagedus; |
| --- | --- |

—

enne projekteerimise, tootmise, kokkupaneku ja paigaldamise alustamist, nende vältel ja pärast neid tehtavad uuringud, kontrollimised ja katsed ja nende sagedus;

| — | kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali kvalifikatsiooni kohta jne; |
| --- | --- |

—

kvaliteediandmestik, näiteks kontrolliaruanded ja katsetulemused, kalibreerimisandmed, aruanded asjaomase personali kvalifikatsiooni kohta jne;

| — | peatöövõtjate puhul, seoses nende vastava osaga allsüsteemi projekteerimises:






  — | projekti suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et täidetakse toodete suhtes kohaldatavaid asjaomaseid direktiivi nõudeid; |
| --- | --- | --- |

—

peatöövõtjate puhul, seoses nende vastava osaga allsüsteemi projekteerimises:

—

projekti suhtes kohaldatavad tehnilised kirjeldused, sealhulgas Euroopa tehnilised kirjeldused, ning kui Euroopa tehnilisi kirjeldusi ei kohaldata täies ulatuses, siis vahendid, millega tagatakse, et täidetakse toodete suhtes kohaldatavaid asjaomaseid direktiivi nõudeid;

| — | projekti järelevalve ja kontrolli meetodid, allsüsteemi projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed; |
| --- | --- |

—

projekti järelevalve ja kontrolli meetodid, allsüsteemi projekteerimisel kasutatavad protsessid ja süstemaatilised meetmed;

| — | projekteerimise ja allsüsteemi nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid kõikidel etappidel, sealhulgas tootmisel; |
| --- | --- |

—

projekteerimise ja allsüsteemi nõutava kvaliteedi ning kvaliteedijuhtimissüsteemi tõhusa toimimise järelevalve vahendid kõikidel etappidel, sealhulgas tootmisel;

| — | ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul ka:






  — | juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega. |
| --- | --- | --- |

—

ning kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul ka:

—

juhtkonna vastutus ja volitused seoses allsüsteemi üldise kvaliteediga, sealhulgas eelkõige allsüsteemi integreerimise juhtimisega.

Uuringud, katsed ja kontrollid hõlmavad järgmisi etappe:

| — | üldine projekteerimine; |
| --- | --- |

—

üldine projekteerimine;

| — | allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž, lõppseadistus; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi struktuur, sealhulgas eelkõige inseneritöö, komponentide montaaž, lõppseadistus;

| — | allsüsteemi lõppkatsetused; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi lõppkatsetused;

| — | ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud. |
| --- | --- |

—

ja valideerimine täielikes töötingimustes, kui see on KTKga ette nähtud.

| 5.3. | Tellija valitud teavitatud asutus kontrollib, kas kõigi punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappide suhtes kehtib piisav ja nõuetekohane kinnitus ning taotleja(te) kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) järelevalve. (35)

  Kui allsüsteemi vastavus KTK nõuetele tuleneb rohkem kui ühe kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamisest, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:






  — | kas kvaliteedijuhtimissüsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud, |
| --- | --- | --- |

5.3.

Tellija valitud teavitatud asutus kontrollib, kas kõigi punktis 5.2 osutatud allsüsteemi etappide suhtes kehtib piisav ja nõuetekohane kinnitus ning taotleja(te) kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) järelevalve. (35)

Kui allsüsteemi vastavus KTK nõuetele tuleneb rohkem kui ühe kvaliteedijuhtimissüsteemi kohaldamisest, kontrollib teavitatud asutus eelkõige:

—

kas kvaliteedijuhtimissüsteemide vahelised seosed ja liidesed on selgelt dokumenteeritud,

| — | ja kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldised õigused ja kohustused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud. |
| --- | --- |

—

ja kas peatööettevõtja juhtkonna kogu allsüsteemi vastavusega seotud üldised õigused ja kohustused on piisavalt ja nõuetekohaselt määratletud.

| 5.4. | Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 5.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.
  Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.
  Kontroll hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Kontrollirühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike taotleja ettevõttesse.
  Otsusest tuleb teatada taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.4.

Punktis 5.1 osutatud teavitatud asutus hindab kvaliteedijuhtimissüsteemi, et teha kindlaks, kas see on kooskõlas punkti 5.2 nõuetega. Vastavust nimetatud nõuetele eeldatakse, kui taotleja rakendab EN/ISO 9001–2000 standardis sätestatud projekteerimise, tootmise, lõpptoodangu kontrollimise ja katsetamise puhul kvaliteedijuhtimissüsteemi, mis võtab arvesse selle allsüsteemi iseärasusi, mille suhtes seda rakendatakse.

Kui taotleja kasutab sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda hindamisel arvesse.

Kontroll hõlmab üksnes asjaomast allsüsteemi, võttes arvesse taotleja konkreetset osa allsüsteemis. Kontrollirühmas peab olema vähemalt üks liige, kellel on asjaomase allsüsteemi tehnoloogia hindamise kogemusi. Hindamise käigus peab tegema kontrollkäike taotleja ettevõttesse.

Otsusest tuleb teatada taotlejale. Teade peab sisaldama hindamise põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 5.5. | Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning toetama süsteemi nii, et see püsiks adekvaatse ja tõhusana.
  Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi nõuetelevastavust.
  Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 5.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.
  Otsusest teatatakse taotlejale. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust. |
| --- | --- |

5.5.

Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad täitma kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemist tulenevaid kohustusi ning toetama süsteemi nii, et see püsiks adekvaatse ja tõhusana.

Nad peavad teavitama kvaliteedijuhtimissüsteemi kinnitanud teavitatud asutust kõikidest olulistest muudatustest, mis mõjutavad allsüsteemi nõuetelevastavust.

Teavitatud asutus hindab kavandatavaid muudatusi ja otsustab, kas muudetud kvaliteedijuhtimissüsteem vastab punkti 5.2 nõuetele või on tarvis teha kordushindamine.

Otsusest teatatakse taotlejale. Teade peab sisaldama kontrolli põhjal tehtud järeldusi ning põhjendatud hindamisotsust.

| 6. | Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve |
| --- | --- |

6.

Teavitatud asutuse vastutusalasse kuuluvate kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalve

| 6.1. | Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtja täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemidest tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt. |
| --- | --- |

6.1.

Järelevalve eesmärk on tagada, et võimalik tellija ja peatöövõtja täidavad kinnitatud kvaliteedijuhtimissüsteemidest tulenevaid kohustusi nõuetekohaselt.

| 6.2. | Võimalik tellija ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusele kõik dokumendid, mida kõnealusel otstarbel vajatakse, eelkõige allsüsteemi rakenduskavad ja tehnilised andmestikud (mis on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), sealhulgas:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsiooni, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada, et |
| --- | --- | --- |

6.2.

Võimalik tellija ja peatöövõtja saadavad (või lasevad saata) punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusele kõik dokumendid, mida kõnealusel otstarbel vajatakse, eelkõige allsüsteemi rakenduskavad ja tehnilised andmestikud (mis on seotud taotleja konkreetse osaga allsüsteemis), sealhulgas:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi dokumentatsiooni, sealhulgas eelkõige meetmed, mis on võetud, et tagada, et

| — | kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul






  — | on juhtkonna üldine vastutus ja volitused kogu allsüsteemi suhtes piisavalt ja asjakohaselt määratletud; |
| --- | --- | --- |

—

kogu allsüsteemi projekti eest vastutava tellija või peatöövõtja puhul

—

on juhtkonna üldine vastutus ja volitused kogu allsüsteemi suhtes piisavalt ja asjakohaselt määratletud;

| — | iga taotleja puhul:






  — | hallatakse kvaliteedijuhtimissüsteeme korrektselt integreerituse saavutamiseks allsüsteemi tasemel; |
| --- | --- | --- |

—

iga taotleja puhul:

—

hallatakse kvaliteedijuhtimissüsteeme korrektselt integreerituse saavutamiseks allsüsteemi tasemel;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms; |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi projekti käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks analüüsitulemused, arvutused, katsed jms;

| — | kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist (sealhulgas montaaži, paigaldust ja integratsiooni) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed personali kvalifikatsiooni kohta jms. |
| --- | --- |

—

kvaliteedijuhtimissüsteemi tootmist (sealhulgas montaaži, paigaldust ja integratsiooni) käsitlevas osas ettenähtud kvaliteediandmestiku, näiteks kontrolliaruanded ja katseandmed, kalibreerimisandmed, andmed personali kvalifikatsiooni kohta jms.

| 6.3. | Teavitatud asutus viib regulaarselt läbi auditeid, et kindlustada, et võimalik tellija ja peatöövõtja järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja esitab neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.
  Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 4 nimetatud EÜ vastavustõendamise alla kuuluva allsüsteemiga seotud vastavate tegevuste (projekt, tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal. |
| --- | --- |

6.3.

Teavitatud asutus viib regulaarselt läbi auditeid, et kindlustada, et võimalik tellija ja peatöövõtja järgivad ja kohaldavad kvaliteedijuhtimissüsteemi, ja esitab neile selle kohta auditeerimisaruande. Kui nad kasutavad sertifitseeritud kvaliteedijuhtimissüsteemi, võtab teavitatud asutus seda järelevalve teostamisel arvesse.

Auditeid tehakse vähemalt kord aastas ning vähemalt üks audit peab toimuma punktis 4 nimetatud EÜ vastavustõendamise alla kuuluva allsüsteemiga seotud vastavate tegevuste (projekt, tootmine, montaaž või paigaldamine) ajal.

| 6.4. | Teavitatud asutus võib lisaks ette teatamata külastada taotleja(te) asjaomaseid objekte, mis on nimetatud punktis 5.2. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katseid veendumaks, et kvaliteedijuhtimissüsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta peab taotleja(te)le esitama kontrolliaruande ning auditi- ja/või katsearuanded. |
| --- | --- |

6.4.

Teavitatud asutus võib lisaks ette teatamata külastada taotleja(te) asjaomaseid objekte, mis on nimetatud punktis 5.2. Selliste külastuste käigus võib teavitatud asutus vajaduse korral teha täielikke või osalisi auditeid või teha või lasta teha katseid veendumaks, et kvaliteedijuhtimissüsteem toimib vastavalt nõuetele. Ta peab taotleja(te)le esitama kontrolliaruande ning auditi- ja/või katsearuanded.

| 6.5. | Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta punkti 5 kohaselt kõikide asjakohaste kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama teiste selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:






  — | veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimissüsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises, |
| --- | --- | --- |

6.5.

Kui tellija valitud teavitatud asutus, kes EÜ vastavustõendamise eest vastutab, ei teosta punkti 5 kohaselt kõikide asjakohaste kvaliteedijuhtimissüsteemide järelevalvet, peab ta kooskõlastama teiste selle eest vastutavate teavitatud asutuste järelevalvetegevuse, et:

—

veenduda allsüsteemi integreerimisega seotud erinevate kvaliteedijuhtimissüsteemide vaheliste liideste nõuetekohases haldamises,

| — | koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada eri kvaliteedijuhtimissüsteemide kooskõla ja üldine järelevalve. |
| --- | --- |

—

koguda koos tellijaga hindamiseks vajalikke andmeid, et tagada eri kvaliteedijuhtimissüsteemide kooskõla ja üldine järelevalve.

Kooskõlastamise käigus on teavitatud asutusel õigus:

| — | saada teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid); |
| --- | --- |

—

saada teiste teavitatud asutuste poolt välja antud dokumendid (kinnitused ja järelevalvedokumendid);

| — | osaleda punktis 5.4 nimetatud järelevalveauditites, |
| --- | --- |

—

osaleda punktis 5.4 nimetatud järelevalveauditites,

| — | algatada punktis 5.5 nimetatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi. |
| --- | --- |

—

algatada punktis 5.5 nimetatud täiendavaid auditeid, et täita koos teiste teavitatud asutustega oma kohustusi.

| 7. | Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis. |
| --- | --- |

7.

Punktis 5.1 nimetatud teavitatud asutusel peab olema kontrolliks, auditeerimiseks ja järelevalveks juurdepääs projekteerimiskohtadele, ehitusplatsidele, tootmishoonetele, kokkupaneku- ja paigalduskohtadele, laopindadele ja vajaduse korral eelkooste- ja katserajatistele ning üldiselt kõikidele kohtadele ja ruumidele, mida ta peab oma ülesannete täitmisel vajalikuks, pidades silmas taotleja konkreetset osa allsüsteemi projektis.

| 8. | Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad 10 aastat pärast viimase allsüsteemi valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmised dokumendid:






  — | punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid; |
| --- | --- | --- |

8.

Võimalik tellija ja peatöövõtja peavad 10 aastat pärast viimase allsüsteemi valmimist säilitama riigi ametiasutuste jaoks kättesaadavana järgmised dokumendid:

—

punkti 5.1 teise lõigu teises taandes märgitud dokumendid;

| — | punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed; |
| --- | --- |

—

punkti 5.5 teises lõigus osutatud ajakohastamist käsitlevad andmed;

| — | punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded. |
| --- | --- |

—

punktides 5.4, 5.5 ja 6.4 nimetatud teavitatud asutuse otsused ja aruanded.

| 9. | Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus projektihindamise ning kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.
  EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid. |
| --- | --- |

9.

Kui allsüsteem vastab KTK nõuetele, peab teavitatud asutus projektihindamise ning kvaliteedijuhtimissüsteemi(de) kinnitamise ja järelevalve alusel koostama tellijale ettenähtud vastavussertifikaadi ning tellija koostab omakorda EÜ vastavustõendamise deklaratsiooni, mis on ette nähtud selle liikmesriigi järelevalveasutusele, kus allsüsteem asub ja/või kus seda kasutatakse.

EÜ vastavustõendamise deklaratsioon ja sellele lisatud dokumendid peavad olema kuupäevastatud ja allkirjastatud. Deklaratsioon peab olema samas keeles kui tehniline dokumentatsioon ning sisaldama vähemalt direktiivi V lisas sätestatud andmeid.

| 10. | Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:






  — | kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta; |
| --- | --- | --- |

10.

Tellija valitud teavitatud asutus vastutab EÜ vastavustõendamise deklaratsioonile lisatava tehnilise dokumentatsiooni koostamise eest. Tehniline dokumentatsioon hõlmab vähemalt direktiivi artikli 18 lõikes 3 nimetatud andmeid, eelkõige:

—

kõiki vajalikke dokumente allsüsteemi omaduste kohta;

| — | allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit; |
| --- | --- |

—

allsüsteemis kasutatavate koostalitluse komponentide loendit;

| — | koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud; |
| --- | --- |

—

koopiaid EÜ vastavusdeklaratsioonidest ja vajaduse korral EÜ kasutussobivuse deklaratsioonidest, mis komponentidel peavad direktiivi artikli 13 kohaselt olema, lisades vajaduse korral seonduvad dokumendid (sertifikaadid, kvaliteedijuhtimissüsteemide kinnitused ja järelevalvedokumendid), mille teavitatud asutused on välja andnud;

| — | tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta; |
| --- | --- |

—

tõendeid muudele asutamislepingust tulenevatele normidele (sealhulgas sertifikaadid) vastavuse kohta;

| — | kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõiki allsüsteemi hooldamise, kasutustingimuste ja kasutuspiirangutega seotud andmeid;

| — | kõik teenindust, pidevat või korrapärast järelevalvet, seadistamist ja hooldust käsitlevate juhenditega seotud andmeid; |
| --- | --- |

—

kõik teenindust, pidevat või korrapärast järelevalvet, seadistamist ja hooldust käsitlevate juhenditega seotud andmeid;

| — | teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjassepuutuvad arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud.
  Sertifikaadile tuleb vajaduse korral lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.4 ja 6.5 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige: |
| --- | --- |

—

teavitatud asutuse poolt välja antud punkti 9 kohast vastavussertifikaati, millele on lisatud vastavustõendamise märge ja/või asjassepuutuvad arvutused ning mille teavitatud asutus on allkirjastanud tõendamaks, et projekt vastab direktiivile ja KTK-le, vajaduse korral koos märgetega tegevuse käigus tehtud reservatsioonide kohta, mida ei ole tagasi võetud.

Sertifikaadile tuleb vajaduse korral lisada ka hindamisega seoses koostatud punktide 6.4 ja 6.5 kohased kontrolli- ja auditeerimisaruanded, eelkõige:

| — | infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed. |
| --- | --- |

—

infrastruktuuri- või veeremiregister, kaasa arvatud kõik KTKs sätestatud andmed.

| 11. | Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta ning välja antud ja tühistatud või tagasilükatud EÜ projektihindamistõendite kohta.
  Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiaid:






  — | kvaliteedijuhtimissüsteemide väljastatud kinnitustest ja täiendavatest kinnitustest; |
| --- | --- | --- |

11.

Kõik teavitatud asutused edastavad teistele teavitatud asutustele vajaliku teabe kinnitatud, tühistatud või tagasilükatud kvaliteedijuhtimissüsteemide kohta ning välja antud ja tühistatud või tagasilükatud EÜ projektihindamistõendite kohta.

Teised teavitatud asutused võivad taotluse korral saada koopiaid:

—

kvaliteedijuhtimissüsteemide väljastatud kinnitustest ja täiendavatest kinnitustest;

| — | ning EÜ projektihindamistõenditest ja nende lisadest. |
| --- | --- |

—

ning EÜ projektihindamistõenditest ja nende lisadest.

| 12. | Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad dokumendid.
  Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning 3 aastat pärast seda; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb. |
| --- | --- |

12.

Tellijale antakse vastavussertifikaadiga kaasnevad dokumendid.

Tellija peab tehnilise dokumentatsiooni koopiat säilitama kogu allsüsteemi kasutusea jooksul ning 3 aastat pärast seda; see tuleb saata igale liikmesriigile, kes seda taotleb.

F.4.   Hoolduse korraldamise hindamine: vastavushindamise menetlus

See on avatud punkt.

---

(1)  Euroopa tehniliste kirjelduste (varem spetsifikatsioonid) määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi koostalitluse tehnilise kirjelduse kohaldamisjuhises.

(2)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(3)  Vajadusel võib tootja valikuvõimalust piirata teatud komponentidega. Sellisel juhul on koostalitluse komponendi asjakohane vastavustõendamise menetlus täpsustatud KTKs (või selle lisades).

(4)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi koostalitluse komponentide kohaldamisjuhises.

(5)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(6)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(7)  Tootja valikuvabadust võib teatavate KTKdega piirata.

(8)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EMÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(9)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(10)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(11)  Katsetulemused tuleb esitada kas taotlusega samal ajal või hiljem.

(12)  Käituse alusel tehtud katsete ajal ei ole koostalitluse komponent turul.

(13)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(14)  „Tellija” on käesoleva mooduli tähenduses allsüsteemi tellija, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja.

(15)  KTK vastava osaga võib kindlaks määrata vajalikud erinõuded.

(16)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(17)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(18)  „Tellija” on käesoleva mooduli tähenduses allsüsteemi tellija, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja.

(19)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(20)  Raudteeveeremi KTK kohaselt peab teavitatud asutus osalema vedurite või rongikoosseisude lõplikul ekspluatatsioonikatsel KTK asjaomases peatükis kirjeldatud tingimuste kohaselt.

(21)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(22)  „Tellija” on käesoleva mooduli tähenduses allsüsteemi tellija, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja.

(23)  „Peatöövõtjad” on ettevõtted, kelle tegevusest oleneb KTK oluliste nõuete täitmine. See tähistab ettevõtet, kes vastutab kogu allsüsteemi projekti eest, või ettevõtteid, kes osalevad allsüsteemi projekti teatud osas (monteerides või paigaldades näiteks allsüsteemi).

(24)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(25)  Eelkõige osaleb volitatud asutus veeremi KTK puhul veeremi või rongi lõppkatsetustel. See sätestatakse KTK vastavas peatükis.

(26)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(27)  „Tellija” on käesoleva mooduli tähenduses allsüsteemi tellija, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses registreeritud volitatud esindaja.

(28)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(29)  Kontrollide ja katsete aktsepteerimise tingimused peavad olema samaväärsed teavitatud asutuse allhanketingimustega (vt uue lähenemisviisi sinise raamatu § 6.5).

(30)  Teavitatud asutus uurib allsüsteemi erinevate osade tööd ja teeb enne töö algust, selle käigus ja pärast töö lõpetamist kindlaks:

| — | allsüsteemi ja selle erinevate osade riskid ja mõju ohutusele; |
| --- | --- |

—

allsüsteemi ja selle erinevate osade riskid ja mõju ohutusele;

| — | juba olemasolevate seadmete ja süsteemide kasutamise:






  — | kasutatakse samamoodi kui varem; |
| --- | --- | --- |

—

juba olemasolevate seadmete ja süsteemide kasutamise:

—

kasutatakse samamoodi kui varem;

| — | varem kasutusel olnud, kuid uue töö jaoks kohandatud; |
| --- | --- |

—

varem kasutusel olnud, kuid uue töö jaoks kohandatud;

| — | juba olemasolevate projektide, tehnoloogia, materjalide ja tootmistehnika kasutamise; |
| --- | --- |

—

juba olemasolevate projektide, tehnoloogia, materjalide ja tootmistehnika kasutamise;

| — | projekteerimise, tootmise, katsetamise ja kasutuselevõtmise korra; |
| --- | --- |

—

projekteerimise, tootmise, katsetamise ja kasutuselevõtmise korra;

| — | käitamis- ja teenindamisülesanded; |
| --- | --- |

—

käitamis- ja teenindamisülesanded;

| — | varasemad kinnitused teistelt pädevatelt asutustelt; |
| --- | --- |

—

varasemad kinnitused teistelt pädevatelt asutustelt;

| — | teiste asjaomaste asutuste akrediteeringud:






  — | teavitatud asutusel on lubatud võtta arvesse standardile EN45004 vastavat kehtivat akrediteeringut, mis tagab, et puudub huvide konflikt, et akrediteering hõlmab kavandatavat katsetamist ning et akrediteering on kehtiv; |
| --- | --- | --- |

—

teiste asjaomaste asutuste akrediteeringud:

—

teavitatud asutusel on lubatud võtta arvesse standardile EN45004 vastavat kehtivat akrediteeringut, mis tagab, et puudub huvide konflikt, et akrediteering hõlmab kavandatavat katsetamist ning et akrediteering on kehtiv;

| — | kui ametlik akrediteering puudub, kinnitab teavitatud asutus, et pädevuse, sõltumatuse, katsetamise ja materjalikäitluse protsesside, vahendite ja seadmete ja muude protsesside kontrollisüsteemid, mis on allsüsteemiga seotud, on kontrollitud; |
| --- | --- |

—

kui ametlik akrediteering puudub, kinnitab teavitatud asutus, et pädevuse, sõltumatuse, katsetamise ja materjalikäitluse protsesside, vahendite ja seadmete ja muude protsesside kontrollisüsteemid, mis on allsüsteemiga seotud, on kontrollitud;

| — | kõigil juhtudel võtab teavitatud asutus arvesse korralduste kohasust ja otsustab vajaliku kontrollimise taseme; |
| --- | --- |

—

kõigil juhtudel võtab teavitatud asutus arvesse korralduste kohasust ja otsustab vajaliku kontrollimise taseme;

| — | homogeensete partiide ja moodulile F vastavate süsteemide kasutamise. |
| --- | --- |

—

homogeensete partiide ja moodulile F vastavate süsteemide kasutamise.

(31)  Olulised nõuded sisalduvad tehnilistes näitajates, liidestes ja toimivusnõuetes, mis on sätestatud KTK 4. peatükis.

(32)  „Tellija” on käesoleva mooduli tähenduses allsüsteemi tellija, nagu on määratletud direktiivis, või tema ühenduses asuv volitatud esindaja.

(33)  Euroopa tehniliste kirjelduste määratlus on esitatud direktiivides 96/48/EÜ ja 01/16/EÜ. Euroopa tehniliste kirjelduste kasutusviisi selgitatakse kiirraudteesüsteemi KTK kohaldamisjuhises.

(34)  Katsetulemused tuleb esitada kas taotlusega samal ajal või hiljem.

(35)  Eelkõige osaleb volitatud asutus veeremi KTK puhul veeremi või rongi lõppkatsetustel. See sätestatakse KTK vastavas peatükis.

LISA G

Reserveeritud

LISA H

Reserveeritud

LISA I

Reserveeritud

LISA J

Reserveeritud

LISA K

Reserveeritud

LISA L

Aspektid, mida pole piiratud liikumisvõimega inimeste ligipääsetavust käsitlevas KTKs täpsustatud ja mille suhtes kohaldatakse Euroopa õigusnorme või mille puhul nõutakse riiklikest õigusaktidest teavitamist

| Infrastruktuur |
| --- |
| Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele (punkt 4.1.2.2)
  (kuigi loetelu ei ole ammendav, kuuluvad siia: parkimiskohtade arv, neile juurdepääs, nende asukoht, mõõtmed, materjalid, värvid, märgistused ja valgustus) |
| Kombatav liikumistee (punkt 4.1.2.3.2) |
| Libisemiskindlad põrandapinnad (punkt 4.1.2.5) |
| Ratastoolis inimestele ettenähtud tualettruumide mõõtmed ja nendes kasutatav varustus (punkt 4.1.2.7.1) |
| Jaama valgustus (punkt 4.1.2.10) |
| Avariivalgustus (punkt 4.1.2.10) |
| Visuaalne teave (punkt 4.1.2.11.1) |
| Ohutusteave ja -juhised (punkt 4.1.2.11.1) |
| Hoiatus-, keelu- ja kohustusmärgid (punkt 4.1.2.11.1) |
| Avariiväljapääsud ja häireseadmed (punkt 4.1.2.13) |
| Sõitjatevooga seotud laiusnõuded (punkt 4.1.2.13) |
| Trepid (punkt 4.1.2.15) |
| Kaldteed (punkt 4.1.2.17) |
| Eskalaatorid (punkt 4.1.2.17) |
| Liikuvad teed (punkt 4.1.2.17) |
| Minimaalne ehitusgabariit (punkt 4.1.2.18.2) |
| Rööpmevahe suurendamine (punkt 4.1.2.18.2) |
| Ooteplatvormide ohtliku ala tähistus ja kombatav märgistus (punkt 4.1.2.19) |
| Samatasandiliste raudteeületuskohtade kasutamine (punkt 4.1.2.22) |
| Ratastoolikasutajate transpordikorraldus juurdepääsetavate vahendite abil samal liinil asuva ligipääsmatu jaama ja järgmise ligipääsetava jaama vahel (punkt 4.1.4) |
| Veerem |
| Kliendiinfo (punkt 4.2.2.8.1) |
| Ohutusteave ja -juhised (punkt 4.2.2.8.1) |
| Hoiatus-, keelu- ja kohustusmärgid (punkt 4.2.2.8.1) |
| Määratlused |
| Valguspeegelduse mõõtmine (punkt 4.3) |
| Riiklik standardne pimedate kiri (punkt 4.3) |

Infrastruktuur

Parkimisvõimalused piiratud liikumisvõimega inimestele (punkt 4.1.2.2)

(kuigi loetelu ei ole ammendav, kuuluvad siia: parkimiskohtade arv, neile juurdepääs, nende asukoht, mõõtmed, materjalid, värvid, märgistused ja valgustus)

Kombatav liikumistee (punkt 4.1.2.3.2)

Libisemiskindlad põrandapinnad (punkt 4.1.2.5)

Ratastoolis inimestele ettenähtud tualettruumide mõõtmed ja nendes kasutatav varustus (punkt 4.1.2.7.1)

Jaama valgustus (punkt 4.1.2.10)

Avariivalgustus (punkt 4.1.2.10)

Visuaalne teave (punkt 4.1.2.11.1)

Ohutusteave ja -juhised (punkt 4.1.2.11.1)

Hoiatus-, keelu- ja kohustusmärgid (punkt 4.1.2.11.1)

Avariiväljapääsud ja häireseadmed (punkt 4.1.2.13)

Sõitjatevooga seotud laiusnõuded (punkt 4.1.2.13)

Trepid (punkt 4.1.2.15)

Kaldteed (punkt 4.1.2.17)

Eskalaatorid (punkt 4.1.2.17)

Liikuvad teed (punkt 4.1.2.17)

Minimaalne ehitusgabariit (punkt 4.1.2.18.2)

Rööpmevahe suurendamine (punkt 4.1.2.18.2)

Ooteplatvormide ohtliku ala tähistus ja kombatav märgistus (punkt 4.1.2.19)

Samatasandiliste raudteeületuskohtade kasutamine (punkt 4.1.2.22)

Ratastoolikasutajate transpordikorraldus juurdepääsetavate vahendite abil samal liinil asuva ligipääsmatu jaama ja järgmise ligipääsetava jaama vahel (punkt 4.1.4)

Veerem

Kliendiinfo (punkt 4.2.2.8.1)

Ohutusteave ja -juhised (punkt 4.2.2.8.1)

Hoiatus-, keelu- ja kohustusmärgid (punkt 4.2.2.8.1)

Määratlused

Valguspeegelduse mõõtmine (punkt 4.3)

Riiklik standardne pimedate kiri (punkt 4.3)

LISA M

Transporditavad ratastoolid

M.1   Kohaldamisala

Käesolevas lisas määratakse kindlaks transporditavate ratastoolide maksimaalsed tehnilised piirväärtused.

M.2   Omadused

Minimaalsed tehnilised nõuded on:

| — | Põhimõõtmed







  — | Laius 700 mm pluss vähemalt 50 mm kummalgi küljel käte jaoks liikumise ajal |
| --- | --- | --- |

—

Põhimõõtmed

—

Laius 700 mm pluss vähemalt 50 mm kummalgi küljel käte jaoks liikumise ajal

| — | Pikkus 1 200 mm pluss 50 mm jalgade jaoks |
| --- | --- |

—

Pikkus 1 200 mm pluss 50 mm jalgade jaoks

| — | Rattad







  — | Väikseima ratta puhul on töövaheks 75 mm horisontaalselt ja 50 mm vertikaalselt. |
| --- | --- | --- |

—

Rattad

—

Väikseima ratta puhul on töövaheks 75 mm horisontaalselt ja 50 mm vertikaalselt.

| — | Kõrgus







  — | maksimaa1selt 1 375 mm, 95 % meessoost reisijaid ei ületa seda |
| --- | --- | --- |

—

Kõrgus

—

maksimaa1selt 1 375 mm, 95 % meessoost reisijaid ei ületa seda

| — | Pöörderaadius







  — | 1 500 mm |
| --- | --- | --- |

—

Pöörderaadius

—

1 500 mm

| — | Kaal







  — | Täiskoormusega kaal 200 kg (ratastool ja sõitja, sh pagas) |
| --- | --- | --- |

—

Kaal

—

Täiskoormusega kaal 200 kg (ratastool ja sõitja, sh pagas)

| — | Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada, ja kliirens







  — | Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada – 50 mm (maks.) |
| --- | --- | --- |

—

Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada, ja kliirens

—

Takistuse kõrgus, mida on võimalik ületada – 50 mm (maks.)

| — | Kliirens – 60 mm (min.) |
| --- | --- |

—

Kliirens – 60 mm (min.)

| — | Maksimaalne ohutu tõus, mille korral ratastool püsib kindlalt:







  — | 6-kraadise kalde korral püsib dünaamiline stabiilsus kõigis suundades |
| --- | --- | --- |

—

Maksimaalne ohutu tõus, mille korral ratastool püsib kindlalt:

—

6-kraadise kalde korral püsib dünaamiline stabiilsus kõigis suundades

| — | 9-kraadise kalde korral püsib staatiline stabiilsus kõigis suundades (sealhulgas pidurite kasutamisel) |
| --- | --- |

—

9-kraadise kalde korral püsib staatiline stabiilsus kõigis suundades (sealhulgas pidurite kasutamisel)

LISA N

Märgistus piiratud liikumisvõimega inimestele

N.1   Kohaldamisala

Käesolevas lisas määratletakse erimärgistus kasutamiseks nii infrastruktuuril kui ka veeremil.

N.2   Märgistus infrastruktuuril

Piiratud liikumisvõimega inimeste teabesiltide mõõtmed infrastruktuuril arvutatakse järgmise valemi alusel:

minimaalne kirja või graafilise kujutise suurus arvutatakse vastavalt järgmisele valemile: Lugemiskaugus millimeetrites jagatud 250ga, korrutatud 1,25ga = raami suurus millimeetrites, kui raami kasutatakse.

N.3   Märgistus veeremil

Piiratud liikumisvõimega inimeste teabesiltide minimaalsed mõõtmed veeremi sisemuses on 60 mm.

Veeremi välisküljel oleva märgistuse minimaalne suurus on 85 mm.

N.4   Rahvusvaheline ratastooli märk

Märk, mis vastab vaegurite ja puuetega inimeste rahvusvahelisele märgile kooskõlas ISO standardi 7000:2004 sümboliga 0100, mis tähistab ratastooliga ligipääsetavaid alasid, vastab järgmistele nõuetele:

| Sümbol | Taust |
| --- | --- |
| RAL 9003 valge | RAL 5022 tumesinine |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Sümbol

Taust

RAL 9003 valge

RAL 5022 tumesinine

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

N.5   Kuulmisseadme märk

Märk, mis näitab, kuhu kuulmisseadmed on paigaldatud, vastab joonisele nr 1 ja järgmistele nõuetele:

| Sümbol | Taust |
| --- | --- |
| RAL 9003 valge | RAL 5022 tumesinine |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Sümbol

Taust

RAL 9003 valge

RAL 5022 tumesinine

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.6   Abikutsungi/teabekutsungi märk

Märk, mis näitab kohta, kus saab abi või teavet, vastab joonisele nr 2 ja järgmistele nõuetele:

| Sümbol | Taust |
| --- | --- |
| RAL 9003 valge | RAL 5022 tumesinine |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Sümbol

Taust

RAL 9003 valge

RAL 5022 tumesinine

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

N.7   Hädaabikutsungi märk

Hädaabitelefoni asukohta näitav märk vastab joonisele nr 3 ja järgmistele nõuetele:

| Sümbol | Taust |
| --- | --- |
| RAL 9003 valge | Roheline |
| NCS S 0500-N | vastav |
| C0 M0 Y0 K0 | ISO 3864-1:2002 peatükk 11 |

Sümbol

Taust

RAL 9003 valge

Roheline

NCS S 0500-N

vastav

C0 M0 Y0 K0

ISO 3864-1:2002 peatükk 11

Image

N.8   Eelisõigusistmete märgid

| Sümbol | Taust |
| --- | --- |
| RAL 9003 valge | RAL 5022 tumesinine |
| NCS S 0500-N | NCS S 6030-R70B |
| C0 M0 Y0 K0 | Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38) |

Sümbol

Taust

RAL 9003 valge

RAL 5022 tumesinine

NCS S 0500-N

NCS S 6030-R70B

C0 M0 Y0 K0

Pantone 274 EC (C100 M100 Y0 K38)

Image

---