# Euroopa Liidu L 39/13.

| | ISSN 1725-5082 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | L 39 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Õigusaktid | 51. köide13. veebruar 2008 |

ISSN 1725-5082

Euroopa Liidu

Teataja

L 39

Eestikeelne väljaanne

Õigusaktid

51. köide13. veebruar 2008

---

| Sisukord | | I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik | Lehekülg |
| --- | --- | --- | --- |
| | | MÄÄRUSED |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 106/2008, 15. jaanuar 2008, ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud) | 1 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 107/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse seoses komisjoni rakendusvolitustega määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta | 8 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 108/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta | 11 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 109/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta | 14 |
| | * | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar 2008, piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89 | 16 |

Sisukord

I   EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

Lehekülg

MÄÄRUSED

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 106/2008, 15. jaanuar 2008, ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta (uuesti sõnastatud)

1

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 107/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse seoses komisjoni rakendusvolitustega määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

8

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 108/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

11

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 109/2008, 15. jaanuar 2008, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

14

*

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 110/2008, 15. jaanuar 2008, piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89

16

| ET | Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.
  Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn. |
| --- | --- |

ET

Aktid, mille peakiri on trükitud harilikus trükikirjas, käsitlevad põllumajandusküsimuste igapäevast korraldust ning nende kehtivusaeg on üldjuhul piiratud.

Kõigi ülejäänud aktide pealkirjad on trükitud poolpaksus kirjas ja nende ette on märgitud tärn.

---

I EÜ asutamislepingu / Euratomi asutamislepingu kohaselt vastu võetud aktid, mille avaldamine on kohustuslik

MÄÄRUSED

| 13.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/1

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 106/2008,

15. jaanuar 2008,

ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta

(uuesti sõnastatud)

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 175 lõiget 1,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

olles konsulteerinud Regioonide Komiteega,

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 2422/2001 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (3) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. novembri 2001. aasta määrusesse (EÜ) nr 2422/2001 (ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi kohta) (3) tuleb teha mitmeid olulisi muudatusi. Selguse huvides tuleks nimetatud määrus uuesti sõnastada.

| (2) | Kontoriseadmed moodustavad märkimisväärse osa elektrienergia kogutarbimisest. Ühenduse turul pakutavate eri mudelite energiatarve erineb väga suurel määral samaväärsete funktsioonide puhul ja nende energiatõhususe optimeerimiseks on märkimisväärseid võimalusi. |
| --- | --- |

(2)

Kontoriseadmed moodustavad märkimisväärse osa elektrienergia kogutarbimisest. Ühenduse turul pakutavate eri mudelite energiatarve erineb väga suurel määral samaväärsete funktsioonide puhul ja nende energiatõhususe optimeerimiseks on märkimisväärseid võimalusi.

| (3) | Kontoriseadmete energiatõhususe parandamine peaks aitama parandada ühenduse konkurentsivõimet ja energiavarustuse kindlust ning kaitsta keskkonda ja tarbijaid. |
| --- | --- |

(3)

Kontoriseadmete energiatõhususe parandamine peaks aitama parandada ühenduse konkurentsivõimet ja energiavarustuse kindlust ning kaitsta keskkonda ja tarbijaid.

| (4) | On oluline edendada meetmeid siseturu tõrgeteta toimimiseks. |
| --- | --- |

(4)

On oluline edendada meetmeid siseturu tõrgeteta toimimiseks.

| (5) | Soovitav on kooskõlastada siseriiklikke algatusi energiatõhususmärgistuse valdkonnas, et minimeerida nende rakendamiseks võetud meetmete kahjulikku mõju tööstusele ja kaubandusele. |
| --- | --- |

(5)

Soovitav on kooskõlastada siseriiklikke algatusi energiatõhususmärgistuse valdkonnas, et minimeerida nende rakendamiseks võetud meetmete kahjulikku mõju tööstusele ja kaubandusele.

| (6) | Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi eeskirjade kehtestamist, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(6)

Kuna kavandatava meetme eesmärki, nimelt ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi eeskirjade kehtestamist, ei suuda liikmesriigid täielikult saavutada ning seetõttu on seda parem saavutada ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (7) | Kyotos 11. detsembril 1997. aastal kokkulepitud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni protokolliga kutsutakse üles vähendama ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguseid 8 % võrra hiljemalt ajavahemikul 2008 kuni 2012. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks on tarvis otsustavamaid meetmeid süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamiseks ühenduses. |
| --- | --- |

(7)

Kyotos 11. detsembril 1997. aastal kokkulepitud Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kliimamuutuste raamkonventsiooni protokolliga kutsutakse üles vähendama ühenduses kasvuhoonegaaside heitkoguseid 8 % võrra hiljemalt ajavahemikul 2008 kuni 2012. Nimetatud eesmärgi saavutamiseks on tarvis otsustavamaid meetmeid süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamiseks ühenduses.

| (8) | Lisaks nimetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsuses nr 2179/98/EÜ (Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästvuse suunas” läbivaatamise kohta) (4) energiaga seotud keskkonnanõuetes prioriteetseks seadmete energiatõhususe märgistamist. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks nimetatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. septembri 1998. aasta otsuses nr 2179/98/EÜ (Euroopa Ühenduse keskkonna- ja säästva arengu alase tegevusprogrammi „Säästvuse suunas” läbivaatamise kohta) (4) energiaga seotud keskkonnanõuetes prioriteetseks seadmete energiatõhususe märgistamist.

| (9) | Nõukogu 7. detsembri 1998. aasta resolutsioonis (Euroopa Ühenduse energiatõhususe kohta) (5) kutsutakse üles senisest enam kasutama seadmete ja varustuse märgistamist. |
| --- | --- |

(9)

Nõukogu 7. detsembri 1998. aasta resolutsioonis (Euroopa Ühenduse energiatõhususe kohta) (5) kutsutakse üles senisest enam kasutama seadmete ja varustuse märgistamist.

| (10) | Soovitav on igal võimalusel energiatõhususe nõudeid, märgistust ja testimisviise kooskõlastada. |
| --- | --- |

(10)

Soovitav on igal võimalusel energiatõhususe nõudeid, märgistust ja testimisviise kooskõlastada.

| (11) | Suurema osa energiatõhusate kontoriseadmete hind on tavapärane või pisut kõrgem ning paljudel juhtudel võivad nad lisakulu mõistlikult lühikese aja jooksul saavutatava elektrisäästu kaudu tasa teha. Energiasäästu ning süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamise eesmärke on seepärast selles valdkonnas võimalik saavutada majanduslikult tasuval viisil, tarbijaid ja tööstust kahjustamata. |
| --- | --- |

(11)

Suurema osa energiatõhusate kontoriseadmete hind on tavapärane või pisut kõrgem ning paljudel juhtudel võivad nad lisakulu mõistlikult lühikese aja jooksul saavutatava elektrisäästu kaudu tasa teha. Energiasäästu ning süsinikdioksiidi heitkoguse vähendamise eesmärke on seepärast selles valdkonnas võimalik saavutada majanduslikult tasuval viisil, tarbijaid ja tööstust kahjustamata.

| (12) | Kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas. Kõnealuste seadmetega rahvusvahelist kauplemist ja nendega seotud keskkonnakaitset peaks soodustama Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahel 20. detsembril 2006. aastal sõlmitud leping kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta (6) (edaspidi „leping”). Lepingut tuleks rakendada ühenduses. |
| --- | --- |

(12)

Kontoriseadmetega kaubeldakse kogu maailmas. Kõnealuste seadmetega rahvusvahelist kauplemist ja nendega seotud keskkonnakaitset peaks soodustama Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahel 20. detsembril 2006. aastal sõlmitud leping kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise kohta (6) (edaspidi „leping”). Lepingut tuleks rakendada ühenduses.

| (13) | Energy Star'i energiatõhususmärgistust kasutatakse kogu maailmas. Energy Star'i märgistusprogrammi nõuete mõjutamiseks peaks ühendus selles programmis osalema ning koostama vajalikud tehnilised spetsifikatsioonid. Kehtestades koos Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuriga (USEPA) need tehnilised spetsifikatsioonid, peaks komisjon seadma eesmärgiks saavutada nõudlikud energiatõhususe tasemed, võttes arvesse ühenduse energiatõhususe poliitikat ning energiatõhususe eesmärke. |
| --- | --- |

(13)

Energy Star'i energiatõhususmärgistust kasutatakse kogu maailmas. Energy Star'i märgistusprogrammi nõuete mõjutamiseks peaks ühendus selles programmis osalema ning koostama vajalikud tehnilised spetsifikatsioonid. Kehtestades koos Ameerika Ühendriikide Keskkonnakaitse Agentuuriga (USEPA) need tehnilised spetsifikatsioonid, peaks komisjon seadma eesmärgiks saavutada nõudlikud energiatõhususe tasemed, võttes arvesse ühenduse energiatõhususe poliitikat ning energiatõhususe eesmärke.

| (14) | Kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi nõuetekohaseks rakendamiseks, tootjatele ausate konkurentsitingimuste tagamiseks ning tarbijate õiguste kaitseks on tarvis tõhusat järelevalvesüsteemi. |
| --- | --- |

(14)

Kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi nõuetekohaseks rakendamiseks, tootjatele ausate konkurentsitingimuste tagamiseks ning tarbijate õiguste kaitseks on tarvis tõhusat järelevalvesüsteemi.

| (15) | Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult kontoriseadmete suhtes. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevat määrust tuleks kohaldada ainult kontoriseadmete suhtes.

| (16) | Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiiv 92/75/EMÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses) (7) ei ole kõige sobilikum õigusakt kontoriseadmete jaoks. Kontoriseadmete energiatõhususe edendamise majanduslikult kõige tulusam viis on vabatahtlik märgistusprogramm. |
| --- | --- |

(16)

Nõukogu 22. septembri 1992. aasta direktiiv 92/75/EMÜ (kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamise kohta märgistuses ja ühtses tootekirjelduses) (7) ei ole kõige sobilikum õigusakt kontoriseadmete jaoks. Kontoriseadmete energiatõhususe edendamise majanduslikult kõige tulusam viis on vabatahtlik märgistusprogramm.

| (17) | Energiatõhususmärgistuse programmi tõhusaks ja erapooletuks rakendamiseks tuleks asjakohasele organile, milleks on Euroopa Ühenduse Energy Star'i Komisjon, anda ülesanne osaleda ühiste tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel. Sellesse komisjoni peaksid kuuluma siseriiklikud esindajad ja huvitatud isikute esindajad. |
| --- | --- |

(17)

Energiatõhususmärgistuse programmi tõhusaks ja erapooletuks rakendamiseks tuleks asjakohasele organile, milleks on Euroopa Ühenduse Energy Star'i Komisjon, anda ülesanne osaleda ühiste tehniliste spetsifikatsioonide kindlaksmääramisel ja läbivaatamisel. Sellesse komisjoni peaksid kuuluma siseriiklikud esindajad ja huvitatud isikute esindajad.

| (18) | On vaja tagada, et kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programm oleks järjepidev ja kooskõlas ühenduse poliitika ning ühenduse teiste märgistus- ja kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega, mis on kehtestatud näiteks direktiiviga 92/75/EMÜ ning oli kehtestatud nõukogu 23. märtsi 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 880/92 (ühenduse ökomärgise andmise süsteemi kohta) (8). |
| --- | --- |

(18)

On vaja tagada, et kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programm oleks järjepidev ja kooskõlas ühenduse poliitika ning ühenduse teiste märgistus- ja kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega, mis on kehtestatud näiteks direktiiviga 92/75/EMÜ ning oli kehtestatud nõukogu 23. märtsi 1992. aasta määrusega (EMÜ) nr 880/92 (ühenduse ökomärgise andmise süsteemi kohta) (8).

| (19) | Energiatõhususmärgistuse programm peaks täiendama meetmeid, mis on võetud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (9). Seetõttu on vaja tagada Energy Star'i programmi ja ökodisaini süsteemide järjepidevus ja kooskõlastatus. |
| --- | --- |

(19)

Energiatõhususmärgistuse programm peaks täiendama meetmeid, mis on võetud seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu 6. juuli 2005. aasta direktiiviga 2005/32/EÜ (mis käsitleb raamistiku kehtestamist energiat tarbivate toodete ökodisaini nõuete sätestamiseks) (9). Seetõttu on vaja tagada Energy Star'i programmi ja ökodisaini süsteemide järjepidevus ja kooskõlastatus.

| (20) | Soovitav on kooskõlastada lepingul põhinev ühenduse Energy Star'i programm ja teised kontoriseadmete vabatahtlikud energiatõhususmärgistuse süsteemid, et vältida tarbijate eksitamist ja võimalikku turumoonutust. |
| --- | --- |

(20)

Soovitav on kooskõlastada lepingul põhinev ühenduse Energy Star'i programm ja teised kontoriseadmete vabatahtlikud energiatõhususmärgistuse süsteemid, et vältida tarbijate eksitamist ja võimalikku turumoonutust.

| (21) | Tuleb tagada Energy Star'i programmi rakendamise läbipaistvus ja kooskõla vastavate rahvusvaheliste standarditega, et kergendada ühenduseväliste tootjate ja eksportijate juurdepääsu süsteemile ja selles osalemist. |
| --- | --- |

(21)

Tuleb tagada Energy Star'i programmi rakendamise läbipaistvus ja kooskõla vastavate rahvusvaheliste standarditega, et kergendada ühenduseväliste tootjate ja eksportijate juurdepääsu süsteemile ja selles osalemist.

| (22) | Käesolevas määruses võetakse arvesse ühenduses Energy Star'i programmi esialgsel rakendamisajal omandatud kogemusi, |
| --- | --- |

(22)

Käesolevas määruses võetakse arvesse ühenduses Energy Star'i programmi esialgsel rakendamisajal omandatud kogemusi,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Eesmärk

Käesoleva määrusega kehtestatakse ühenduse kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmi (edaspidi „Energy Star'i programm”) eeskirjad, nagu need on lepingus ette nähtud.

Artikkel 2

Rakendusala

Käesolevat määrust kohaldatakse kontoriseadmete suhtes, mis kuuluvad lepingu C lisas nimetatud tooterühmadesse, kui lepingu XII artikli kohastest muudatustest ei tulene teisiti.

Artikkel 3

Mõisted

Käesolevas määruses kasutatakse järgmisi mõisteid:

| a) | „ühine logo” – lepingu A lisas esitatud märk; |
| --- | --- |

a)

„ühine logo” – lepingu A lisas esitatud märk;

| b) | „programmis osalejad” – tootjad, koostajad, eksportijad, importijad, jaemüüjad ja muud isikud või üksused, kes soovivad edendada punktis c määratletud ühistele spetsifikatsioonidele vastavaid kindlaksmääratud energiatõhusaid kontoriseadmeid ning on otsustanud osaleda Energy Star'i programmis, end selleks komisjoni juures registreerides; |
| --- | --- |

b)

„programmis osalejad” – tootjad, koostajad, eksportijad, importijad, jaemüüjad ja muud isikud või üksused, kes soovivad edendada punktis c määratletud ühistele spetsifikatsioonidele vastavaid kindlaksmääratud energiatõhusaid kontoriseadmeid ning on otsustanud osaleda Energy Star'i programmis, end selleks komisjoni juures registreerides;

| c) | „ühised spetsifikatsioonid” – energiatõhususe ja talitlusega seotud nõuded, sealhulgas testimisviisid, mida kasutatakse, et kindlaks määrata, kas energiatõhusad kontoriseadmed on kõlblikud, et neil kasutada ühist logo. |
| --- | --- |

c)

„ühised spetsifikatsioonid” – energiatõhususe ja talitlusega seotud nõuded, sealhulgas testimisviisid, mida kasutatakse, et kindlaks määrata, kas energiatõhusad kontoriseadmed on kõlblikud, et neil kasutada ühist logo.

Artikkel 4

Üldpõhimõtted

1.   Energy Star'i programm kooskõlastatakse vajaduse korral ühenduse teiste märgistus- või kvaliteedi sertifitseerimise süsteemidega ning selliste süsteemidega nagu on eelkõige määrusega (EMÜ) nr 880/92 kehtestatud ühenduse ökomärgise andmise süsteem, direktiiviga 92/75/EMÜ kehtestatud kodumasinate energia ja muude ressursside tarbimise näitamine märgistuses ja ühtses tootekirjelduses ning direktiivi 2005/32/EÜ rakendusmeetmed.

2.   Ühist logo võivad programmis osalejad kasutada oma kontoriseadmetel ning nendega seotud reklaammaterjalidel.

3.   Osavõtt Energy Star'i programmist on vabatahtlik.

4.   Kontoriseadmed, millel USEPA on lubanud kasutada ühist logo, loetakse käesolevale määrusele vastavaks, kui ei ole tõendatud vastupidist.

5.   Ilma et see piiraks vastavushindamismenetlust ja vastavusmärgistust käsitlevate ühenduse eeskirjade ja/või ühenduse ning kolmandate riikide vahel ühenduse turule juurdepääsu kohta sõlmitud rahvusvaheliste lepingute kohaldamist, võivad komisjon või liikmesriigid ühenduse turule toodavaid käesoleva määrusega hõlmatud tooteid kontrollida, et teha kindlaks nende vastavus määruse nõuetele.

Artikkel 5

Programmis osalejate registreerimine

1.   Programmis osalemise taotlused esitatakse komisjonile.

2.   Otsuse lubada taotlejal programmis osaleda teeb komisjon pärast kontrollimist, kas taotleja on nõustunud täitma lepingu B lisas sisalduvaid juhiseid ühise logo kasutajale. Komisjon avaldab programmis osalejate ajakohastatud loetelu Energy Star'i veebilehel ja edastab selle regulaarselt liikmesriikidele.

Artikkel 6

Energiatõhususe kriteeriumi edendamine

Lepingu kestuse ajaks määravad komisjon ja teised ühenduse institutsioonid ning keskvalitsusasutused Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta direktiivi 2004/18/EÜ (ehitustööde riigihankelepingute, asjade riigihankelepingute ja teenuste riigihankelepingute sõlmimise korra kooskõlastamise kohta) (10) tähenduses kindlaks energiatõhususe nõuded, mis on vähemalt samaväärsed Energy Star'i ühiste spetsifikatsioonidega asjade riigihankelepingute jaoks, mis vastavad kõnealuse direktiivi artiklis 7 sätestatud piirmääradele, ilma et see piiraks ühenduse ja liikmesriigi õiguse või majanduslike kriteeriumide kohaldamist.

Artikkel 7

Teised vabatahtlikud energiatõhususmärgistuse süsteemid

1.   Muud liikmesriikide olemasolevad ja uued vabatahtlikud kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse süsteemid võib Energy Star'i programmi kõrval kasutusse jätta.

2.   Komisjon ja liikmesriigid astuvad samme, et tagada Energy Star'i programmi ja siseriiklike märgistussüsteemide ning teiste ühenduse või liikmesriikide märgistussüsteemide vajalik kooskõlastamine.

Artikkel 8

Euroopa Ühenduse Energy Star'i Komisjon

1.   Komisjon loob Euroopa Ühenduse Energy Star'i Komisjoni (ECESB), millesse kuuluvad artiklis 9 nimetatud siseriiklikud esindajad ning asjassepuutuvate huvitatud isikute esindajad. ECESB jälgib Energy Star'i programmi rakendamist ühenduses ning vajaduse korral nõustab ja abistab komisjoni tema juhtüksuse rolli täitmisel lepingu IV artikli tähenduses.

2.   Komisjon tagab, et ECESB järgib oma tegevuses võimaluste piires iga kontoriseadmete rühma suhtes põhimõtet, et kõik, kelle huvid on teatava tooterühmaga seotud, näiteks tootjad, jaemüüjad, importijad, keskkonnakaitsjate rühmad ja tarbijaorganisatsioonid, osalevad tasakaalustatult.

3.   Komisjon, keda abistab ECESB, jälgib ühist logo kandvate toodete turule viimist ja kontoriseadmete energiatõhususe arengut eesmärgiga vaadata tehnilised spetsifikatsioonid õigeaegselt uuesti läbi.

4.   Komisjon kehtestab ECESB töökorra, võttes arvesse siseriiklike esindajate arvamust ECESBs.

Artikkel 9

Siseriiklikud esindajad

Iga liikmesriik määrab vastavalt vajadusele siseriiklikud energiapoliitika eksperdid, asutused või isikud (edaspidi „siseriiklikud esindajad”), kes vastutavad käesoleva määrusega ettenähtud ülesannete täitmise eest. Kui on määratud rohkem kui üks siseriiklik esindaja, määrab liikmesriik kindlaks nende esindajate vastavad volitused ning nende suhtes kehtivad kooskõlastamisnõuded.

Artikkel 10

Tööplaan

Vastavalt artiklis 1 sätestatud eesmärkidele kehtestab komisjon tööplaani. Tööplaani kuulub Energy Star'i programmi arengustrateegia, milles kinnitatakse järgmiseks kolmeks aastaks:

| a) | energiatõhususe parandamise eesmärgid, pidades silmas tarbija ja keskkonna võimalikult täieliku kaitstuse vajadust ning turu hõlvamist, mida Energy Star'i programm peaks püüdma ühenduse tasandil saavutada; |
| --- | --- |

a)

energiatõhususe parandamise eesmärgid, pidades silmas tarbija ja keskkonna võimalikult täieliku kaitstuse vajadust ning turu hõlvamist, mida Energy Star'i programm peaks püüdma ühenduse tasandil saavutada;

| b) | mittetäielik loetelu kontoriseadmetest, mis tuleks esmajärjekorras kaasata Energy Star'i programmi; |
| --- | --- |

b)

mittetäielik loetelu kontoriseadmetest, mis tuleks esmajärjekorras kaasata Energy Star'i programmi;

| c) | õppe- ja müügiedendusalgatused; |
| --- | --- |

c)

õppe- ja müügiedendusalgatused;

| d) | ettepanekud Energy Star'i programmi ning liikmesriikide muude vabatahtlike energiatõhususmärgistuse süsteemide kooskõlastamise ja koostoimimise kohta. |
| --- | --- |

d)

ettepanekud Energy Star'i programmi ning liikmesriikide muude vabatahtlike energiatõhususmärgistuse süsteemide kooskõlastamise ja koostoimimise kohta.

Komisjon vaatab oma tööplaani üle vähemalt kord aastas ja teeb selle avalikult kättesaadavaks.

Artikkel 11

Ettevalmistused tehniliste kriteeriumide läbivaatamiseks

1.   Lepingu C lisaga hõlmatud kontoriseadmete gruppide ja ühiste spetsifikatsioonide läbivaatuse ettevalmistamiseks ning enne esialgse ettepaneku esitamist või USEPAle vastamist kooskõlas lepinguga ning nõukogu 18. detsembri 2006. aasta otsusega 2006/1005/EÜ (Ameerika Ühendriikide valitsuse ja Euroopa Ühenduse vahelise kontoriseadmete energiatõhususmärgistuse programmide kooskõlastamise lepingu sõlmimise kohta) (11) tuleb võtta lõigetes 2 kuni 5 kehtestatud meetmed.

2.   Komisjon võib taotleda ECESBlt lepingu või toote ühiste spetsifikatsioonide läbivaatamise ettepanekute tegemist. Komisjon võib teha ECESBle ettepaneku vaadata läbi toote ühised spetsifikatsioonid või leping. ECESB võib komisjonile ettepaneku teha ka omal algatusel.

3.   Komisjon konsulteerib ECESBga, kui ta on USEPAlt saanud lepingu muutmise ettepaneku.

4.   Komisjonile oma arvamusi esitades võtavad ECESB liikmed arvesse otstarbekus- ja turu-uuringute tulemusi ning olemasolevaid energiatarbimise vähendamise tehnoloogiaid.

5.   Komisjon võtab eelkõige arvesse sihti kehtestada nõudlikud ühised spetsifikatsioonid, nagu on ette nähtud lepingu I artikli lõikega 3, et vähendada energiatarbimist olemasolevat tehnoloogiat ja kaasnevaid kulusid nõuetekohaselt arvesse võttes. Enne arvamuse esitamist uute ühiste spetsifikatsioonide kohta võtab ECESB eriti arvesse ökodisaini puudutavate uurimuste viimaseid tulemusi.

Artikkel 12

Turujärelevalve ja kuritarvituste kontrollimine

1.   Ühist logo võib kasutada üksnes lepinguga hõlmatud toodetel ning kooskõlas lepingu B lisas sisalduvate juhistega ühise logo kasutajale.

2.   Keelatakse vale või eksitav reklaam või sellise märgise või logo kasutamine, mida võib segi ajada ühise logoga.

3.   Komisjon tagab ühise logo nõuetekohase kasutamise, võttes või kooskõlastades lepingu IX artikli lõigetes 2, 3 ja 4 kirjeldatud meetmeid. Liikmesriigid võtavad vajaduse korral meetmeid, et tagada oma territooriumil käesoleva määruse järgimine, ning teavitavad komisjoni. Liikmesriigid võivad edastada komisjonile tõendid programmis osalejate rikkumiste kohta, et komisjon saaks ise meetmeid võtta.

Artikkel 13

Ülevaatamine

Komisjon koostab ja esitab üks aasta enne lepingu lõppemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande ühenduse kontoriseadmete turu energiatõhususe kohta, andes hinnangu Energy Star'i programmi tõhususele. Aruanne sisaldab nii kvalitatiivseid kui ka kvantitatiivseid andmeid ning samuti andmeid Energy Star'i programmist tulenevate eeliste kohta, eelkõige energia kokkuhoiu ja keskkonda positiivselt mõjutava süsinikdioksiidi emissiooni vähenemise kohta.

Artikkel 14

Läbivaatamine

Enne kui lepinguosalised arutavad lepingu uuendamist vastavalt selle XIV artikli lõikele 2, hindab komisjon Energy Star'i programmi selle toimimise käigus saadud kogemustest lähtuvalt.

Artikkel 15

Kehtetuks tunnistamine

Määrus (EÜ) nr 2422/2001 tunnistatakse käesolevaga kehtetuks.

Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele ja neid tuleb lugeda vastavalt lisas esitatud vastavustabelile.

Artikkel 16

Lõppsätted

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. jaanuar 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  ELT C 161, 13.7.2007, lk 97.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 10. juuli 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. detsembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 332, 15.12.2001, lk 1.

3

(4)  EÜT L 275, 10.10.1998, lk 1.

4

(5)  EÜT C 394, 17.12.1998, lk 1.

5

(6)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 26.

6

(7)  EÜT L 297, 13.10.1992, lk 16. Direktiivi on muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

7

(8)  EÜT L 99, 11.4.1992, lk 1. Määrus tühistati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1980/2000 (EÜT L 237, 21.9.2000, lk 1).

8

(9)  ELT L 191, 22.7.2005, lk 29.

9

(10)  ELT L 134, 30.4.2004, lk 114. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1422/2007 (ELT L 317, 5.12.2007, lk 34).

10

(11)  ELT L 381, 28.12.2006, lk 24.

11

---

LISA

| Määrus (EÜ) nr 2422/2001 | Käesolev määrus |
| --- | --- |
| Artikkel 1 | Artikkel 1 |
| Artikli 1 viimane lause | — |
| Artikkel 2 | Artikkel 2 |
| Artikkel 3 | Artikkel 3 |
| Artikli 4 lõige 1 | Artikli 4 lõige 1 |
| Artikli 4 lõige 2 | Artikli 4 lõige 2 |
| — | Artikli 4 lõige 3 |
| Artikli 4 lõige 3 | Artikli 4 lõige 4 |
| Artikli 4 lõige 4 | Artikli 4 lõige 5 |
| Artikkel 5 | Artikkel 5 |
| Artikli 6 lõige 1 | — |
| Artikli 6 lõige 2 | — |
| Artikli 6 lõige 3 | Artikkel 6 |
| Artikkel 7 | Artikkel 7 |
| Artikli 8 lõige 1 | Artikli 8 lõige 1 |
| Artikli 8 lõige 2 | — |
| Artikli 8 lõige 3 | Artikli 8 lõige 2 |
| — | Artikli 8 lõige 3 |
| Artikli 8 lõige 4 | Artikli 8 lõige 4 |
| Artikli 8 lõige 5 | — |
| Artikkel 9 | Artikkel 9 |
| Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav osa | Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav osa |
| Artikli 10 esimese lõigu esimene taane | Artikli 10 esimese lõigu punkt a |
| Artikli 10 esimese lõigu teine taane | Artikli 10 esimese lõigu punkt b |
| Artikli 10 esimese lõigu kolmas taane | — |
| — | Artikli 10 esimese lõigu punkt c |
| Artikli 10 esimese lõigu neljas taane | Artikli 10 esimese lõigu punkt d |
| Artikli 10 teise lõigu esimene lause | Artikli 10 teine lõik |
| Artikli 11 esimene lõik | Artikli 11 lõige 1 |
| Artikli 11 punkt 1 | Artikli 11 lõige 2 |
| Artikli 11 punkt 2 | Artikli 11 lõige 3 |
| Artikli 11 punkti 3 esimene lause | Artikli 11 lõige 4 |
| Artikli 11 punkti 3 teine lause | Artikli 11 lõike 5 esimene lause |
| — | Artikli 11 lõike 5 viimane lause |
| Artikkel 12 | Artikkel 12 |
| Artikkel 13 | — |
| — | Artikkel 13 |
| Artikli 14 esimene lõik | Artikkel 14 |
| Artikli 14 teine lõik | — |
| — | Artikkel 15 |
| Artikkel 15 | Artikkel 16 |
| Lisa | — |

Määrus (EÜ) nr 2422/2001

Käesolev määrus

Artikkel 1

Artikkel 1

Artikli 1 viimane lause

—

Artikkel 2

Artikkel 2

Artikkel 3

Artikkel 3

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 1

Artikli 4 lõige 2

Artikli 4 lõige 2

—

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 3

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõige 4

Artikli 4 lõige 5

Artikkel 5

Artikkel 5

Artikli 6 lõige 1

—

Artikli 6 lõige 2

—

Artikli 6 lõige 3

Artikkel 6

Artikkel 7

Artikkel 7

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 1

Artikli 8 lõige 2

—

Artikli 8 lõige 3

Artikli 8 lõige 2

—

Artikli 8 lõige 3

Artikli 8 lõige 4

Artikli 8 lõige 4

Artikli 8 lõige 5

—

Artikkel 9

Artikkel 9

Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav osa

Artikli 10 esimese lõigu sissejuhatav osa

Artikli 10 esimese lõigu esimene taane

Artikli 10 esimese lõigu punkt a

Artikli 10 esimese lõigu teine taane

Artikli 10 esimese lõigu punkt b

Artikli 10 esimese lõigu kolmas taane

—

—

Artikli 10 esimese lõigu punkt c

Artikli 10 esimese lõigu neljas taane

Artikli 10 esimese lõigu punkt d

Artikli 10 teise lõigu esimene lause

Artikli 10 teine lõik

Artikli 11 esimene lõik

Artikli 11 lõige 1

Artikli 11 punkt 1

Artikli 11 lõige 2

Artikli 11 punkt 2

Artikli 11 lõige 3

Artikli 11 punkti 3 esimene lause

Artikli 11 lõige 4

Artikli 11 punkti 3 teine lause

Artikli 11 lõike 5 esimene lause

—

Artikli 11 lõike 5 viimane lause

Artikkel 12

Artikkel 12

Artikkel 13

—

—

Artikkel 13

Artikli 14 esimene lõik

Artikkel 14

Artikli 14 teine lõik

—

—

Artikkel 15

Artikkel 15

Artikkel 16

Lisa

—

---

| 13.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/8

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 107/2008,

15. jaanuar 2008,

millega muudetakse seoses komisjoni rakendusvolitustega määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (3) sätestatakse, et kõnealuse määruse kohaste rakendusmeetmete võtmisel tuleb kohaldada regulatiivmenetlust, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4). |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (3) sätestatakse, et kõnealuse määruse kohaste rakendusmeetmete võtmisel tuleb kohaldada regulatiivmenetlust, mis on sätestatud nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (4).

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati, et kontrolliga regulatiivmenetlust kasutatakse üldmeetmete puhul, mille eesmärk on asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem oluliste sätete muutmine, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid lisades. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega kehtestati, et kontrolliga regulatiivmenetlust kasutatakse üldmeetmete puhul, mille eesmärk on asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem oluliste sätete muutmine, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid lisades.

| (3) | Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta teatud toitude märgistamist, esitlemist ja reklaamimist puudutavaid ühenduse meetmeid; sätestada erandeid määruse (EÜ) nr 1924/2006 teatavatest sätetest; koostada ja ajakohastada toitainelisi põhijooni ning tingimusi ja erandeid, millisel juhul neid võib kasutada; koostada ja/või muuta toitumis- ja tervisealaste väidete loetelusid; ning muuta toitude loetelu, mille kohta väidete esitamist piiratakse või keelatakse. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta nimetatud määruse vähem olulisi sätteid, sealhulgas uusi vähem olulisi sätteid lisades, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta teatud toitude märgistamist, esitlemist ja reklaamimist puudutavaid ühenduse meetmeid; sätestada erandeid määruse (EÜ) nr 1924/2006 teatavatest sätetest; koostada ja ajakohastada toitainelisi põhijooni ning tingimusi ja erandeid, millisel juhul neid võib kasutada; koostada ja/või muuta toitumis- ja tervisealaste väidete loetelusid; ning muuta toitude loetelu, mille kohta väidete esitamist piiratakse või keelatakse. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta nimetatud määruse vähem olulisi sätteid, sealhulgas uusi vähem olulisi sätteid lisades, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (4) | Kui kohaldatakse andmekaitsesätteid, ei tohiks ühele toidukäitlejale piiratud kasutuseks antud luba takistada teistel taotlejatel sama väite kasutamiseks luba taotleda. |
| --- | --- |

(4)

Kui kohaldatakse andmekaitsesätteid, ei tohiks ühele toidukäitlejale piiratud kasutuseks antud luba takistada teistel taotlejatel sama väite kasutamiseks luba taotleda.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1924/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1924/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1924/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Lõpptarbijale või toitlustusettevõtjatele pakkimata kujul müüdava toidu (sealhulgas värsked tooted, näiteks puu- ja köögivili või leib) ning müügikohas ostja palvel pakitava või koheseks realiseerimiseks valmis pakitud toidu suhtes ei kohaldata artiklit 7 ning artikli 10 lõike 2 punkte a ja b. Liikmesriikide sätteid võib kohaldada kuni ühenduse meetmete, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, sealhulgas seda täiendades, vastuvõtmiseni vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- |

1.

Artiklit 1 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 2 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Lõpptarbijale või toitlustusettevõtjatele pakkimata kujul müüdava toidu (sealhulgas värsked tooted, näiteks puu- ja köögivili või leib) ning müügikohas ostja palvel pakitava või koheseks realiseerimiseks valmis pakitud toidu suhtes ei kohaldata artiklit 7 ning artikli 10 lõike 2 punkte a ja b. Liikmesriikide sätteid võib kohaldada kuni ühenduse meetmete, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, sealhulgas seda täiendades, vastuvõtmiseni vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Üldnimetuste puhul, millega on tavapäraselt tähistatud mingi toidu- või joogigrupi selline iseärasus, mis võib jätta mulje mõju avaldamisest inimese tervisele, võib asjaomaste toidukäitlejate avalduse põhjal ja vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele lubada teha lõikes 3 sätestatud nõuetest erandeid, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda. Avaldus saadetakse liikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle koheselt komisjonile. Komisjon võtab vastu ja avaldab toidukäitlejate vastavate avalduste esitamise eeskirja, et tagada avalduste läbipaistev käitlemine mõistliku tähtaja jooksul.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Üldnimetuste puhul, millega on tavapäraselt tähistatud mingi toidu- või joogigrupi selline iseärasus, mis võib jätta mulje mõju avaldamisest inimese tervisele, võib asjaomaste toidukäitlejate avalduse põhjal ja vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele lubada teha lõikes 3 sätestatud nõuetest erandeid, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda. Avaldus saadetakse liikmesriigi pädevale asutusele, kes edastab selle koheselt komisjonile. Komisjon võtab vastu ja avaldab toidukäitlejate vastavate avalduste esitamise eeskirja, et tagada avalduste läbipaistev käitlemine mõistliku tähtaja jooksul.”

| 2. | Artikli 3 teise lõigu punkt d asendatakse järgmisega:






  „d) | väita, viidata või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt pakkuda piisavas koguses toitaineid. Võttes arvesse liikmesriikides esinevaid eritingimusi, võib toitainete osas, mida tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda pakkuda piisavas koguses, võtta vastu erandeid, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, seda täiendades, sealhulgas nimetatud erandite kohaldamise tingimusi, vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele;”. |
| --- | --- | --- |

2.

Artikli 3 teise lõigu punkt d asendatakse järgmisega:

„d)

väita, viidata või anda mõista, et tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda tavaliselt pakkuda piisavas koguses toitaineid. Võttes arvesse liikmesriikides esinevaid eritingimusi, võib toitainete osas, mida tasakaalustatud ja mitmekesine toit ei suuda pakkuda piisavas koguses, võtta vastu erandeid, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, seda täiendades, sealhulgas nimetatud erandite kohaldamise tingimusi, vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele;”.

| 3. | Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõiget 1 muudetakse järgmiselt:






  i) | esimene lõik asendatakse järgmisega:
  „1.   19. jaanuariks 2009 kehtestab komisjon täpsed toitainelised põhijooned, sealhulgas erandid, millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealaseid väiteid, ning tingimused toitumis- või tervisealaste väidete kasutamiseks toidu või toidugruppide kohta, võttes arvesse toitainelisi põhijooni. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Artiklit 4 muudetakse järgmiselt:

a)

lõiget 1 muudetakse järgmiselt:

i)

esimene lõik asendatakse järgmisega:

„1.   19. jaanuariks 2009 kehtestab komisjon täpsed toitainelised põhijooned, sealhulgas erandid, millele toit või teatavad toidugrupid peavad vastama, et kanda toitumis- või tervisealaseid väiteid, ning tingimused toitumis- või tervisealaste väidete kasutamiseks toidu või toidugruppide kohta, võttes arvesse toitainelisi põhijooni. Meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| ii) | kuues lõik asendatakse järgmisega:
  „Toitainelisi põhijooni ja nende kasutamise tingimusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ajakohastatakse vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja pärast konsulteerimist huvitatud osapooltega, eriti toidukäitlejate ja tarbijarühmadega, et võtta arvesse asjaomaseid teaduslikke arenguid.”; |
| --- | --- |

ii)

kuues lõik asendatakse järgmisega:

„Toitainelisi põhijooni ja nende kasutamise tingimusi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ajakohastatakse vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja pärast konsulteerimist huvitatud osapooltega, eriti toidukäitlejate ja tarbijarühmadega, et võtta arvesse asjaomaseid teaduslikke arenguid.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Meetmed, mis määratlevad muud kui lõikes 3 osutatud toidud või toidugrupid, mille puhul tuleb toitumis- või tervisealaste väidete kasutamist piirata või keelata, ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võib vastu võtta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning võttes arvesse teaduslikke tõendeid.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Meetmed, mis määratlevad muud kui lõikes 3 osutatud toidud või toidugrupid, mille puhul tuleb toitumis- või tervisealaste väidete kasutamist piirata või keelata, ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võib vastu võtta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ning võttes arvesse teaduslikke tõendeid.”

| 4. | Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Lisa muudatused võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja vajadusel pärast konsulteerimist ametiga. Kui see on asjakohane, kaasab komisjon huvitatud isikud, eriti toidukäitlejad ja tarbijarühmad, et hinnata kõnesolevate väidete tähelepanemist ja nendest arusaamist.” |
| --- | --- |

4.

Artikli 8 lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Lisa muudatused võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja vajadusel pärast konsulteerimist ametiga. Kui see on asjakohane, kaasab komisjon huvitatud isikud, eriti toidukäitlejad ja tarbijarühmad, et hinnata kõnesolevate väidete tähelepanemist ja nendest arusaamist.”

| 5. | Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele hiljemalt 31. jaanuariks 2010 vastu lõikes 1 osutatud väidetest koosneva ühenduse nimekirja, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning kõik vajalikud tingimused nende väidete kasutamiseks.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Artiklit 13 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele hiljemalt 31. jaanuariks 2010 vastu lõikes 1 osutatud väidetest koosneva ühenduse nimekirja, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning kõik vajalikud tingimused nende väidete kasutamiseks.”;

| b) | lõige 4 asendatakse järgmisega:
  „4.   Lõikes 3 osutatud nimekirja tehtavad mis tahes muudatused, mis põhinevad üldtunnustatud teaduslikel tõenditel ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu pärast ametiga konsulteerimist vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele komisjoni enda algatusel või liikmesriigi taotlusel.” |
| --- | --- |

b)

lõige 4 asendatakse järgmisega:

„4.   Lõikes 3 osutatud nimekirja tehtavad mis tahes muudatused, mis põhinevad üldtunnustatud teaduslikel tõenditel ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu pärast ametiga konsulteerimist vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele komisjoni enda algatusel või liikmesriigi taotlusel.”

| 6. | Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Lõplik otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, tehakse taotluse kohta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  Kui taotleja esitab nõude konfidentsiaalsete andmete kaitse kohta, teeb komisjon ettepaneku piirata väite kasutamist taotleja kasuks:






  a) | otsus väite lubamise kohta tehakse vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele. Juhul kui luba antakse, kaotab see kehtivuse viie aasta pärast; |
| --- | --- | --- |

6.

Artikli 17 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Lõplik otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, tehakse taotluse kohta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kui taotleja esitab nõude konfidentsiaalsete andmete kaitse kohta, teeb komisjon ettepaneku piirata väite kasutamist taotleja kasuks:

a)

otsus väite lubamise kohta tehakse vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele. Juhul kui luba antakse, kaotab see kehtivuse viie aasta pärast;

| b) | kui väide vastab endiselt käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, esitab komisjon enne viieaastase perioodi möödumist meetmete eelnõu väite lubamiseks ilma kasutuspiiranguta. Sellise eelnõu eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning selle kohta tehakse otsus vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

b)

kui väide vastab endiselt käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, esitab komisjon enne viieaastase perioodi möödumist meetmete eelnõu väite lubamiseks ilma kasutuspiiranguta. Sellise eelnõu eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning selle kohta tehakse otsus vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 7. | Artikli 18 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „5.   Kui amet annab negatiivse arvamuse väite lõikes 4 osutatud nimekirja lisamise kohta, tehakse taotluse kohta otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.
  Kui taotleja esitab nõude konfidentsiaalsete andmete kaitse kohta, teeb komisjon ettepaneku piirata väite kasutamist taotleja kasuks:






  a) | otsus väite lubamise kohta tehakse vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele. Juhul kui luba antakse, kaotab see kehtivuse viie aasta pärast; |
| --- | --- | --- |

7.

Artikli 18 lõike 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„5.   Kui amet annab negatiivse arvamuse väite lõikes 4 osutatud nimekirja lisamise kohta, tehakse taotluse kohta otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Kui taotleja esitab nõude konfidentsiaalsete andmete kaitse kohta, teeb komisjon ettepaneku piirata väite kasutamist taotleja kasuks:

a)

otsus väite lubamise kohta tehakse vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele. Juhul kui luba antakse, kaotab see kehtivuse viie aasta pärast;

| b) | kui väide vastab endiselt käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, esitab komisjon enne viieaastase perioodi möödumist meetmete eelnõu väite lubamiseks ilma kasutuspiiranguta. Sellise eelnõu eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning selle kohta tehakse otsus vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.” |
| --- | --- |

b)

kui väide vastab endiselt käesoleva määrusega sätestatud tingimustele, esitab komisjon enne viieaastase perioodi möödumist meetmete eelnõu väite lubamiseks ilma kasutuspiiranguta. Sellise eelnõu eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, ning selle kohta tehakse otsus vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”

| 8. | Artikli 20 lõike 2 teise lõigu punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:






  „2) | asjaolu, et komisjon andis tervisealase väite jaoks loa konfidentsiaalsete andmete põhjal ja piiratud kasutusega; |
| --- | --- | --- |

8.

Artikli 20 lõike 2 teise lõigu punktid 2 ja 3 asendatakse järgmisega:

„2)

asjaolu, et komisjon andis tervisealase väite jaoks loa konfidentsiaalsete andmete põhjal ja piiratud kasutusega;

| 3) | artikli 17 lõike 3 teises lõigus ja artikli 18 lõike 5 teises lõigus osutatud juhtudel asjaolu, et tervisealasele väitele antakse piiratud kehtivusajaga luba.” |
| --- | --- |

3)

artikli 17 lõike 3 teises lõigus ja artikli 18 lõike 5 teises lõigus osutatud juhtudel asjaolu, et tervisealasele väitele antakse piiratud kehtivusajaga luba.”

| 9. | Artikkel 25 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 25
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

9.

Artikkel 25 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 25

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

| 10. | Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõike 4 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:






  „b) | komisjon võtab vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse kõnealuste väidete kasutamise kohta. Selliste otsuste eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid.”; |
| --- | --- | --- | --- |

10.

Artiklit 28 muudetakse järgmiselt:

a)

lõike 4 esimese lõigu punkt b asendatakse järgmisega:

„b)

komisjon võtab vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse kõnealuste väidete kasutamise kohta. Selliste otsuste eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid.”;

| b) | lõike 6 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:






  „ii) | pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon kõnealusel viisil lubatud tervisealaste väidete kohta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda.” |
| --- | --- | --- |

b)

lõike 6 punkti a alapunkt ii asendatakse järgmisega:

„ii)

pärast ametiga konsulteerimist võtab komisjon kõnealusel viisil lubatud tervisealaste väidete kohta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. jaanuar 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 37.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. detsembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9. Parandatud väljaandes ELT L 12, 18.1.2007, lk 3.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

4

---

| 13.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/11

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 108/2008,

15. jaanuar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1925/2006 vitamiinide, mineraaltoitainete ja teatud muude ainete toidule lisamise kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1925/2006 (3) nähakse ette, et 28. juuni 1999. aasta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) loodud regulatiivmenetlust tuleb kohaldada kõnealust määrust käsitlevate rakendusmeetmete vastuvõtmisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1925/2006 (3) nähakse ette, et 28. juuni 1999. aasta nõukogu otsusega 1999/468/EÜ (millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused) (4) loodud regulatiivmenetlust tuleb kohaldada kõnealust määrust käsitlevate rakendusmeetmete vastuvõtmisel.

| (2) | Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega võeti kasutusele kontrolliga regulatiivmenetlus, mida tuleb kasutada üldiste meetmete vastuvõtmisel ning mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid juurde lisades. |
| --- | --- |

(2)

Otsust 1999/468/EÜ on muudetud otsusega 2006/512/EÜ, millega võeti kasutusele kontrolliga regulatiivmenetlus, mida tuleb kasutada üldiste meetmete vastuvõtmisel ning mille eesmärk on muuta asutamislepingu artikliga 251 sätestatud korras vastuvõetud aktide vähem olulisi sätteid, sealhulgas mõningaid selliseid sätteid välja jättes või uusi vähem olulisi sätteid juurde lisades.

| (3) | Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1925/2006 I ja II lisa muudatusi, määrata kindlaks täiendavad toidud, millele ei ole lubatud lisada teatud vitamiine või mineraaltoitaineid, võtta vastu otsuseid lubatud, keelatud või piiratud muude ainete loetelude koostamiseks ja/või muutmiseks, määratleda tingimused, mille puhul on lubatud kasutada vitamiine ja mineraaltoitaineid, näiteks nõuded puhtusele, maksimaalsed kogused, minimaalsed kogused ning muud vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamise piirangud või keelud, ja kehtestada erandeid kõnealuse määruse teatud sätete osas. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(3)

Komisjonile tuleks anda volitus vastu võtta määruse (EÜ) nr 1925/2006 I ja II lisa muudatusi, määrata kindlaks täiendavad toidud, millele ei ole lubatud lisada teatud vitamiine või mineraaltoitaineid, võtta vastu otsuseid lubatud, keelatud või piiratud muude ainete loetelude koostamiseks ja/või muutmiseks, määratleda tingimused, mille puhul on lubatud kasutada vitamiine ja mineraaltoitaineid, näiteks nõuded puhtusele, maksimaalsed kogused, minimaalsed kogused ning muud vitamiinide ja mineraaltoitainete toidule lisamise piirangud või keelud, ja kehtestada erandeid kõnealuse määruse teatud sätete osas. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta kõnealuse määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda uute vähem oluliste sätetega, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (4) | Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama lisades loetletud teatud vitamiinide või mineraaltoitainete väljajätmiseks ning määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisas teatud muude ainete lisamiseks ja muudatuste tegemiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust. |
| --- | --- |

(4)

Kui tungiva kiireloomulisuse tõttu ei ole võimalik kinni pidada kontrolliga regulatiivmenetluse tavatähtaegadest, peaks komisjon saama lisades loetletud teatud vitamiinide või mineraaltoitainete väljajätmiseks ning määruse (EÜ) nr 1925/2006 III lisas teatud muude ainete lisamiseks ja muudatuste tegemiseks kohaldada otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikes 6 sätestatud kiirmenetlust.

| (5) | Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(5)

Seetõttu tuleks määrust (EÜ) nr 1925/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1925/2006 muudetakse käesolevaga järgmiselt.

| 1. | Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:
  „3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetelude muutmine toimub vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja võttes arvesse ameti arvamust.
  Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud menetlust, et eemaldada vitamiin või mineraaltoitaine käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loeteludest.
  Enne nimetatud muudatuste tegemist konsulteerib komisjon huvitatud osapooltega, eelkõige toidukäitlejate ja tarbijarühmadega.” |
| --- | --- |

1.

Artikli 3 lõige 3 asendatakse järgmisega:

„3.   Käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loetelude muutmine toimub vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja võttes arvesse ameti arvamust.

Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud menetlust, et eemaldada vitamiin või mineraaltoitaine käesoleva artikli lõikes 1 osutatud loeteludest.

Enne nimetatud muudatuste tegemist konsulteerib komisjon huvitatud osapooltega, eelkõige toidukäitlejate ja tarbijarühmadega.”

| 2. | Artikli 4 teine lõik asendatakse järgmisega:
  „Täiendavaid toite või toidugruppe, millele ei ole lubatud lisada teatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, määratlevad meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võib võtta vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, võttes arvesse nende toiteväärtust ja teaduslikke tõendeid.” |
| --- | --- |

2.

Artikli 4 teine lõik asendatakse järgmisega:

„Täiendavaid toite või toidugruppe, millele ei ole lubatud lisada teatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, määratlevad meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, võib võtta vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, võttes arvesse nende toiteväärtust ja teaduslikke tõendeid.”

| 3. | Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Meetmed, millega kehtestatakse II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendite puhtuse nõuded ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, juhul kui neid ei kohaldata käesoleva artikli lõike 2 alusel.” |
| --- | --- |

3.

Artikli 5 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Meetmed, millega kehtestatakse II lisas loetletud vitamiinide ja mineraaltoitainete ühendite puhtuse nõuded ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, juhul kui neid ei kohaldata käesoleva artikli lõike 2 alusel.”

| 4. | Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Kui toidule lisatakse vitamiine või mineraaltoitaineid, ei tohi vitamiinide või mineraaltoitainete kogusisaldus, ükskõik millisel eesmärgil, ületada toidus müügihetkel maksimaalset kogust. Nimetatud kogust kehtestavad meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Selleks võib komisjon esitada maksimaalsete koguste meetmete eelnõu 19. jaanuarini 2009. Kontsentreeritud ja dehüdraaditud toodete suhtes kehtivad maksimaalsed kogused vastavalt tootja juhistele tarbimiseks valmistatud toidus.”; |
| --- | --- | --- |

4.

Artiklit 6 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Kui toidule lisatakse vitamiine või mineraaltoitaineid, ei tohi vitamiinide või mineraaltoitainete kogusisaldus, ükskõik millisel eesmärgil, ületada toidus müügihetkel maksimaalset kogust. Nimetatud kogust kehtestavad meetmed, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Selleks võib komisjon esitada maksimaalsete koguste meetmete eelnõu 19. jaanuarini 2009. Kontsentreeritud ja dehüdraaditud toodete suhtes kehtivad maksimaalsed kogused vastavalt tootja juhistele tarbimiseks valmistatud toidus.”;

| b) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Tingimused, millega piiratakse või keelatakse teatud vitamiini või mineraaltoitaine lisamist toidule või toidugruppidele ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”; |
| --- | --- |

b)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Tingimused, millega piiratakse või keelatakse teatud vitamiini või mineraaltoitaine lisamist toidule või toidugruppidele ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, muu hulgas täiendades seda, võetakse vastu vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”;

| c) | lõige 6 asendatakse järgmisega:
  „6.   Toidule vitamiini või mineraaltoitaine lisamise tulemusena peab kõnealust vitamiini või mineraaltoitainet olema toidus vähemalt märkimisväärne kogus, kui selline kogus on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ lisas. Meetmed, millega kehtestatakse minimaalseid koguseid erandina eespool nimetatud märkimisväärsetest kogustest, sealhulgas mis tahes madalamad kogused, konkreetsetes toitudes või toidugruppides, ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”. |
| --- | --- |

c)

lõige 6 asendatakse järgmisega:

„6.   Toidule vitamiini või mineraaltoitaine lisamise tulemusena peab kõnealust vitamiini või mineraaltoitainet olema toidus vähemalt märkimisväärne kogus, kui selline kogus on määratletud direktiivi 90/496/EMÜ lisas. Meetmed, millega kehtestatakse minimaalseid koguseid erandina eespool nimetatud märkimisväärsetest kogustest, sealhulgas mis tahes madalamad kogused, konkreetsetes toitudes või toidugruppides, ning mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda, võetakse vastu vastavalt käesoleva määruse artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.”.

| 5. | Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Toidu, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, märgistus, esitlemine ja reklaam ei tohi sisaldada ühtegi väidet ega viidet selle kohta, et tasakaalustatud ja vaheldusrikas toitumine ei taga vajalikku toitainete kogust. Asjakohasel juhul võib teha vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele teatud toitaine osas erandi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda.” |
| --- | --- |

5.

Artikli 7 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Toidu, millele on lisatud vitamiine ja mineraaltoitaineid, märgistus, esitlemine ja reklaam ei tohi sisaldada ühtegi väidet ega viidet selle kohta, et tasakaalustatud ja vaheldusrikas toitumine ei taga vajalikku toitainete kogust. Asjakohasel juhul võib teha vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele teatud toitaine osas erandi, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, täiendades seda.”

| 6. | Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:






  a) | lõige 2 asendatakse järgmisega:
  „2.   Komisjon võib omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel võtta pärast ameti poolt teostatud olemasoleva teabe hindamist ja vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lisada vajadusel aine või koostisosa III lisasse. Eelkõige:






  a) | kui on tuvastatud oht tervisele, lisatakse aine ja/või ainet sisaldav koostisosa:






  i) | III lisa A osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu valmistamisel keelatakse; või |
| --- | --- | --- | --- | --- |

6.

Artiklit 8 muudetakse järgmiselt:

a)

lõige 2 asendatakse järgmisega:

„2.   Komisjon võib omal algatusel või liikmesriikide esitatud teabe alusel võtta pärast ameti poolt teostatud olemasoleva teabe hindamist ja vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu otsuse, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lisada vajadusel aine või koostisosa III lisasse. Eelkõige:

a)

kui on tuvastatud oht tervisele, lisatakse aine ja/või ainet sisaldav koostisosa:

i)

III lisa A osasse ja selle lisamine toidule või selle kasutamine toidu valmistamisel keelatakse; või

| ii) | III lisa B osasse ja selle lisamist toidule või selle kasutamist toidu valmistamisel lubatakse üksnes nimetatud lisas sätestatud tingimustel; |
| --- | --- |

ii)

III lisa B osasse ja selle lisamist toidule või selle kasutamist toidu valmistamisel lubatakse üksnes nimetatud lisas sätestatud tingimustel;

| b) | kui on tuvastatud ohtliku mõju võimalus tervisele, kuid see on teaduslikult tõendamata, lisatakse aine III lisa C osasse. |
| --- | --- |

b)

kui on tuvastatud ohtliku mõju võimalus tervisele, kuid see on teaduslikult tõendamata, lisatakse aine III lisa C osasse.

Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud menetlust, et lisada aine või koostisosa III lisa A või B osasse.”;

| b) | lõige 5 asendatakse järgmisega:
  „5.   Nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, tehakse vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja arvestades ameti arvamust käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud hindamiseks esitatud toimikute kohta otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajadusel III lisa A või B osas toodud loetellu.
  Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust, et lisada aine või koostisosa III lisa A või B osasse.” |
| --- | --- |

b)

lõige 5 asendatakse järgmisega:

„5.   Nelja aasta jooksul alates kuupäevast, mil aine lisati III lisa C osasse, tehakse vastavalt artikli 14 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele ja arvestades ameti arvamust käesoleva artikli lõikes 4 nimetatud hindamiseks esitatud toimikute kohta otsus, mille eesmärk on muuta käesoleva määruse vähem olulisi sätteid, lubada III lisa C osas loetletud aine kasutamist üldiselt või lisada see vajadusel III lisa A või B osas toodud loetellu.

Tungiva kiireloomulisuse korral võib komisjon kohaldada artikli 14 lõikes 4 osutatud kiirmenetlust, et lisada aine või koostisosa III lisa A või B osasse.”

| 7. | Artikkel 14 asendatakse järgmisega:
  „Artikkel 14
  Komiteemenetlus
  1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.
  2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.
  3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.
  4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.” |
| --- | --- |

7.

Artikkel 14 asendatakse järgmisega:

„Artikkel 14

Komiteemenetlus

1.   Komisjoni abistab määruse (EÜ) nr 178/2002 artikli 58 lõike 1 kohaselt moodustatud alaline toiduahela ja loomatervishoiu komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5 ja 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1 kuni 4 ja artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.

4.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikli 5a lõikeid 1, 2 ja 6 ning artiklit 7, võttes arvesse selle otsuse artikli 8 sätteid.”

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. jaanuar 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  ELT C 325, 30.12.2006, lk 40.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 7. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. detsembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 26.

3

(4)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

4

---

| 13.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/14 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/14

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 109/2008,

15. jaanuar 2008,

millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1924/2006 toidu kohta esitatavate toitumis- ja tervisealaste väidete kohta

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

tegutsedes asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (3) on kehtestatud eeskirjad väidete kasutamiseks toidu märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel. |
| --- | --- |

(1)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1924/2006 (3) on kehtestatud eeskirjad väidete kasutamiseks toidu märgistamisel, esitlemisel ja reklaamimisel.

| (2) | Tervisealased väited on keelatud, välja arvatud juhul, kui need vastavad määrusega (EÜ) nr 1924/2006 kehtestatud üldistele ja erinõuetele ning need on lisatud ühenduse lubatud tervisealaste väidete nimekirja. Need tervisealaste väidete nimekirjad tuleb alles koostada vastavalt nimetatud määruses sätestatud menetlustele. Sellest tulenevalt ei olnud need nimekirjad nimetatud määruse kohaldamise kuupäevaks, 1. juuliks 2007 jõustunud. |
| --- | --- |

(2)

Tervisealased väited on keelatud, välja arvatud juhul, kui need vastavad määrusega (EÜ) nr 1924/2006 kehtestatud üldistele ja erinõuetele ning need on lisatud ühenduse lubatud tervisealaste väidete nimekirja. Need tervisealaste väidete nimekirjad tuleb alles koostada vastavalt nimetatud määruses sätestatud menetlustele. Sellest tulenevalt ei olnud need nimekirjad nimetatud määruse kohaldamise kuupäevaks, 1. juuliks 2007 jõustunud.

| (3) | Seetõttu on määruses (EÜ) nr 1924/2006 ette nähtud üleminekumeetmed tervisealastele väidetele, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavatele väidetele. |
| --- | --- |

(3)

Seetõttu on määruses (EÜ) nr 1924/2006 ette nähtud üleminekumeetmed tervisealastele väidetele, välja arvatud haigestumise riski vähendamisele ning laste arengule ja tervisele viitavatele väidetele.

| (4) | Haigestumise riski vähendamisele viitavate tervisealaste väidete puhul ei ole üleminekumeetmed vajalikud. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiviga 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) on keelatud haiguste ärahoidmisele, ravimisele või leevendamisele viitavad väited ja määrusega (EÜ) nr 1924/2006 on lisatud uus haigestumise riski vähendamisele viitavate väidete kategooria, ei tohiks selliseid väiteid kandvaid tooteid ühenduse turul olla. |
| --- | --- |

(4)

Haigestumise riski vähendamisele viitavate tervisealaste väidete puhul ei ole üleminekumeetmed vajalikud. Kuna Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiviga 2000/13/EÜ (toidu märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (4) on keelatud haiguste ärahoidmisele, ravimisele või leevendamisele viitavad väited ja määrusega (EÜ) nr 1924/2006 on lisatud uus haigestumise riski vähendamisele viitavate väidete kategooria, ei tohiks selliseid väiteid kandvaid tooteid ühenduse turul olla.

| (5) | Laste arengule ja tervisele viitavate väidete kategooria lisati määruse (EÜ) nr 1924/2006 vastuvõtmismenetluse väga hilises järgus ilma üleminekumeetmeid ette nägemata. Ometi on selliseid väiteid kandvad tooted ühenduse turul juba olemas. |
| --- | --- |

(5)

Laste arengule ja tervisele viitavate väidete kategooria lisati määruse (EÜ) nr 1924/2006 vastuvõtmismenetluse väga hilises järgus ilma üleminekumeetmeid ette nägemata. Ometi on selliseid väiteid kandvad tooted ühenduse turul juba olemas.

| (6) | Turuhäirete vältimiseks tuleks seega kohaldada laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul samasuguseid üleminekumeetmeid kui muude tervisealaste väidete puhul. |
| --- | --- |

(6)

Turuhäirete vältimiseks tuleks seega kohaldada laste arengule ja tervisele viitavate väidete puhul samasuguseid üleminekumeetmeid kui muude tervisealaste väidete puhul.

| (7) | Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1924/2006 vastavalt muuta, |
| --- | --- |

(7)

Seepärast tuleks määrust (EÜ) nr 1924/2006 vastavalt muuta,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

Artikkel 1

Määrust (EÜ) nr 1924/2006 muudetakse järgmiselt.

| 1. | Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:
  „1.   Olenemata direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punktist b tohib esitada järgmisi väiteid, kui selleks on antud luba käesoleva määruse artiklites 15, 16, 17 ja 19 sätestatud korras ja need väited lisatakse ühenduse lubatud väidete nimekirja koos nimetatud väidete kasutamise kõikide vajalike tingimustega:






  a) | haigestumise riski vähendamise väited; |
| --- | --- | --- |

1.

Artikli 14 lõige 1 asendatakse järgmisega:

„1.   Olenemata direktiivi 2000/13/EÜ artikli 2 lõike 1 punktist b tohib esitada järgmisi väiteid, kui selleks on antud luba käesoleva määruse artiklites 15, 16, 17 ja 19 sätestatud korras ja need väited lisatakse ühenduse lubatud väidete nimekirja koos nimetatud väidete kasutamise kõikide vajalike tingimustega:

a)

haigestumise riski vähendamise väited;

| b) | laste arengule ja tervisele viitavad väited.” |
| --- | --- |

b)

laste arengule ja tervisele viitavad väited.”

| 2. | Artikli 28 lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:
  „Muude tervisealaste väidete suhtes, mida on kasutatud vastavalt liikmesriigi sätetele enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, välja arvatud artikli 13 lõike 1 punktis a ja artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud väited, kohaldatakse järgmisi sätteid:”. |
| --- | --- |

2.

Artikli 28 lõike 6 sissejuhatav lause asendatakse järgmisega:

„Muude tervisealaste väidete suhtes, mida on kasutatud vastavalt liikmesriigi sätetele enne käesoleva määruse jõustumise kuupäeva, välja arvatud artikli 13 lõike 1 punktis a ja artikli 14 lõike 1 punktis a osutatud väited, kohaldatakse järgmisi sätteid:”.

Artikkel 2

Käesolev määrus jõustub kahekümnendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Käesolevat määrust kohaldatakse alates 1. juulist 2007.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. jaanuar 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  26. septembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).

1

Euroopa Liidu Teatajas

(2)  Euroopa Parlamendi 12. detsembri 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 11. jaanuari 2008. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  ELT L 404, 30.12.2006, lk 9. Parandatud väljaandes ELT L 12, 18.1.2007, lk 3.

3

(4)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/68/EÜ (ELT L 310, 28.11.2007, lk 11).

4

---

| 13.2.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | L 39/16 |
| --- | --- | --- | --- |

13.2.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

L 39/16

---

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 110/2008,

15. jaanuar 2008,

piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise, märgistamise ja geograafiliste tähiste kaitse kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EMÜ) nr 1576/89

EUROOPA PARLAMENT JA EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 95,

võttes arvesse komisjoni ettepanekut,

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee arvamust (1),

toimides asutamislepingu artiklis 251 sätestatud korras (2)

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1576/89 (millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (3) ja komisjoni 24. aprilli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1014/90 (millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) on osutunud edukaks piiritusjookide sektori reguleerimisel. Hiljutisi kogemusi silmas pidades on siiski vaja täpsustada eeskirju, mida kohaldatakse teatavate piiritusjookide määratlemiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja märgistamiseks ning samuti nende geograafiliste tähiste kaitsmiseks, võttes samas arvesse traditsioonilisi tootmismeetodeid. Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 1576/89 kehtetuks tunnistada ja asendada. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu 29. mai 1989. aasta määrus (EMÜ) nr 1576/89 (millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (3) ja komisjoni 24. aprilli 1990. aasta määrus (EMÜ) nr 1014/90 (millega kehtestatakse piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üksikasjalikud rakenduseeskirjad) (4) on osutunud edukaks piiritusjookide sektori reguleerimisel. Hiljutisi kogemusi silmas pidades on siiski vaja täpsustada eeskirju, mida kohaldatakse teatavate piiritusjookide määratlemiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja märgistamiseks ning samuti nende geograafiliste tähiste kaitsmiseks, võttes samas arvesse traditsioonilisi tootmismeetodeid. Seetõttu tuleks määrus (EMÜ) nr 1576/89 kehtetuks tunnistada ja asendada.

| (2) | Piiritusjookide sektor on oluline ühenduse tarbijatele, tootjatele ja põllumajandussektorile. Piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed peaksid aitama saavutada tarbijakaitse kõrge taseme, turu läbipaistvuse ja ausa konkurentsi ning vältima ebaausat tegevust. Sealjuures kaitsevad võetavad meetmed ühenduses toodetavate piiritusjookide head mainet nii ühenduses kui ka maailmaturul, võttes jätkuvalt arvesse piiritusjookide valmistamise traditsioone ning kasvavat nõudmist tarbijakaitse ja teabe järele. Kategooriate puhul, kus tehnoloogilised uuendused tagavad parema kvaliteedi, tuleks selliste uuendustega arvestada, kui see ei mõjuta asjaomase piiritusjoogi traditsioonilisi omadusi. |
| --- | --- |

(2)

Piiritusjookide sektor on oluline ühenduse tarbijatele, tootjatele ja põllumajandussektorile. Piiritusjookide sektori suhtes kohaldatavad meetmed peaksid aitama saavutada tarbijakaitse kõrge taseme, turu läbipaistvuse ja ausa konkurentsi ning vältima ebaausat tegevust. Sealjuures kaitsevad võetavad meetmed ühenduses toodetavate piiritusjookide head mainet nii ühenduses kui ka maailmaturul, võttes jätkuvalt arvesse piiritusjookide valmistamise traditsioone ning kasvavat nõudmist tarbijakaitse ja teabe järele. Kategooriate puhul, kus tehnoloogilised uuendused tagavad parema kvaliteedi, tuleks selliste uuendustega arvestada, kui see ei mõjuta asjaomase piiritusjoogi traditsioonilisi omadusi.

| (3) | Piiritusjookide tootmine on ühenduse põllumajanduse oluline turuväljund. Õiguslik raamistik peaks rõhutama seda tihedat seost põllumajandussektoriga. |
| --- | --- |

(3)

Piiritusjookide tootmine on ühenduse põllumajanduse oluline turuväljund. Õiguslik raamistik peaks rõhutama seda tihedat seost põllumajandussektoriga.

| (4) | Et tagada süstemaatilisem lähenemisviis piiritusjooke hõlmavates õigusaktides, tuleks käesolevas määruses sätestada täpselt kindlaksmääratud kriteeriumid piiritusjookide tootmiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja märgistamiseks ning samuti nende geograafiliste tähiste kaitseks. |
| --- | --- |

(4)

Et tagada süstemaatilisem lähenemisviis piiritusjooke hõlmavates õigusaktides, tuleks käesolevas määruses sätestada täpselt kindlaksmääratud kriteeriumid piiritusjookide tootmiseks, kirjeldamiseks, esitlemiseks ja märgistamiseks ning samuti nende geograafiliste tähiste kaitseks.

| (5) | Tarbijate huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada kõigi ühenduses turule viidavate piiritusjookide suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud ühenduses või kolmandates riikides. Selleks et eksportida kvaliteetseid piiritusjooke ning säilitada ja parandada ühenduse piiritusjookide mainet maailmaturul, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka ühenduses ekspordiks toodetavate jookide suhtes. Erandjuhtudel, kui seda nõutakse importiva kolmanda riigi õigusaktidega, peaks käesolev määrus võimaldama lubada vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele teha erandit määruse I ja II lisa sätetest. Määrust tuleks kohaldada ka põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või destillaatide alkohoolsete jookide tootmisel kasutamise suhtes ning piiritusjookide nimetuste toiduainete esitlemisel ja märgistamisel kasutamise suhtes. |
| --- | --- |

(5)

Tarbijate huvides tuleks käesolevat määrust kohaldada kõigi ühenduses turule viidavate piiritusjookide suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud ühenduses või kolmandates riikides. Selleks et eksportida kvaliteetseid piiritusjooke ning säilitada ja parandada ühenduse piiritusjookide mainet maailmaturul, tuleks käesolevat määrust kohaldada ka ühenduses ekspordiks toodetavate jookide suhtes. Erandjuhtudel, kui seda nõutakse importiva kolmanda riigi õigusaktidega, peaks käesolev määrus võimaldama lubada vastavalt kontrolliga regulatiivmenetlusele teha erandit määruse I ja II lisa sätetest. Määrust tuleks kohaldada ka põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või destillaatide alkohoolsete jookide tootmisel kasutamise suhtes ning piiritusjookide nimetuste toiduainete esitlemisel ja märgistamisel kasutamise suhtes.

| (6) | Üldiselt peaks käesolev määrus endiselt keskenduma nende piiritusjookide määratlusele, mida tuleks liigitada kategooriateks. Määratlused peaksid jätkuvalt järgima traditsioonilisi kvaliteedinõudeid, kuid neid tuleb uuendada, kui vajalikud määratlused puuduvad, on puudulikud või kui selliseid määratlusi saab seoses tehnoloogia arenguga täiustada. |
| --- | --- |

(6)

Üldiselt peaks käesolev määrus endiselt keskenduma nende piiritusjookide määratlusele, mida tuleks liigitada kategooriateks. Määratlused peaksid jätkuvalt järgima traditsioonilisi kvaliteedinõudeid, kuid neid tuleb uuendada, kui vajalikud määratlused puuduvad, on puudulikud või kui selliseid määratlusi saab seoses tehnoloogia arenguga täiustada.

| (7) | Et võtta arvesse tarbijate ootusi seoses viina tootmisel kasutatavate toorainetega, eelkõige traditsiooniliselt viina tootvates liikmesriikides, tuleks ette näha piisava teabe esitamine kasutatud tooraine kohta juhul, kui viin on valmistatud muudest põllumajandusliku päritoluga toorainetest kui teravili ja/või kartul. |
| --- | --- |

(7)

Et võtta arvesse tarbijate ootusi seoses viina tootmisel kasutatavate toorainetega, eelkõige traditsiooniliselt viina tootvates liikmesriikides, tuleks ette näha piisava teabe esitamine kasutatud tooraine kohta juhul, kui viin on valmistatud muudest põllumajandusliku päritoluga toorainetest kui teravili ja/või kartul.

| (8) | Lisaks sellele peaks tarbijate ootuste täitmiseks ja traditsioonide järgimiseks piiritusjookide ja muude alkohoolsete jookide valmistamisel kasutatav etüülalkohol olema üksnes põllumajandusliku päritoluga. See peaks tagama ühtlasi põhilistele põllumajandussaadustele turuväljundi. |
| --- | --- |

(8)

Lisaks sellele peaks tarbijate ootuste täitmiseks ja traditsioonide järgimiseks piiritusjookide ja muude alkohoolsete jookide valmistamisel kasutatav etüülalkohol olema üksnes põllumajandusliku päritoluga. See peaks tagama ühtlasi põhilistele põllumajandussaadustele turuväljundi.

| (9) | Arvestades piiritusjookide sektori olulisust ja keerulisust, on asjakohane sätestada piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks ulatuslikumad erimeetmed võrreldes horisontaalsete eeskirjadega, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiviga 2000/13/EÜ (toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5). Need erimeetmed peaksid aitama vältida termini „piiritusjook” ja piiritusjookide nimetuste väärkasutamist toodete puhul, mis ei vasta käesolevas määruses esitatud määratlustele. |
| --- | --- |

(9)

Arvestades piiritusjookide sektori olulisust ja keerulisust, on asjakohane sätestada piiritusjookide kirjeldamiseks ja esitlemiseks ulatuslikumad erimeetmed võrreldes horisontaalsete eeskirjadega, mis kehtestati Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. märtsi 2000. aasta direktiiviga 2000/13/EÜ (toiduainete märgistamist, esitlemist ja reklaami käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (5). Need erimeetmed peaksid aitama vältida termini „piiritusjook” ja piiritusjookide nimetuste väärkasutamist toodete puhul, mis ei vasta käesolevas määruses esitatud määratlustele.

| (10) | Kuigi on oluline tagada, et üldiselt viitab laagerdusaeg või vanus üksnes kõige lühema laagerdusajaga alkohoolsele koostisosale, peaks käesolev määrus lubama teha erandit, et võtta arvesse traditsioonilisi laagerdusprotsesse, mida reguleerivad liikmesriikide õigusaktid. |
| --- | --- |

(10)

Kuigi on oluline tagada, et üldiselt viitab laagerdusaeg või vanus üksnes kõige lühema laagerdusajaga alkohoolsele koostisosale, peaks käesolev määrus lubama teha erandit, et võtta arvesse traditsioonilisi laagerdusprotsesse, mida reguleerivad liikmesriikide õigusaktid.

| (11) | Kooskõlas asutamislepinguga, rakendades kvaliteedipoliitikat ja piiritusjookide hea kvaliteedi ja mitmekesisuse võimaldamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta oma territooriumil toodetud piiritusjookide jaoks vastu rangemad tootmise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise eeskirjad, kui on sätestatud käesolevas määruses. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas asutamislepinguga, rakendades kvaliteedipoliitikat ja piiritusjookide hea kvaliteedi ja mitmekesisuse võimaldamiseks peaks liikmesriikidel olema võimalik võtta oma territooriumil toodetud piiritusjookide jaoks vastu rangemad tootmise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise eeskirjad, kui on sätestatud käesolevas määruses.

| (12) | Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ (toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) kohaldatakse ka piiritusjookide suhtes. Käesolevas määruses on seega vaja sätestada ainult need eeskirjad, mis nimetatud direktiivis puuduvad. |
| --- | --- |

(12)

Nõukogu 22. juuni 1988. aasta direktiivi 88/388/EMÜ (toiduainetes kasutatavaid lõhna- ja maitseaineid ning nende tootmiseks vajalikke lähtematerjale käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) (6) kohaldatakse ka piiritusjookide suhtes. Käesolevas määruses on seega vaja sätestada ainult need eeskirjad, mis nimetatud direktiivis puuduvad.

| (13) | Oluline on silmas pidada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (edaspidi „TRIP-leping”), eriti selle artikleid 22 ja 23, ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätteid, mis on nõukogu otsusega 94/800/EÜ (7) heaks kiidetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lahutamatu osa. |
| --- | --- |

(13)

Oluline on silmas pidada intellektuaalomandi õiguste kaubandusaspektide lepingut (edaspidi „TRIP-leping”), eriti selle artikleid 22 ja 23, ning üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe sätteid, mis on nõukogu otsusega 94/800/EÜ (7) heaks kiidetud Maailma Kaubandusorganisatsiooni asutamislepingu lahutamatu osa.

| (14) | Võttes arvesse, et piiritusjookide suhtes ei kohaldata nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta), (8) tuleks piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitse eeskirjad sätestada käesolevas määruses. Registreerida tuleks geograafilised tähised, mis näitavad piiritusjoogi pärinemist mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõni muu tunnus on olulisel määral seostatav toote geograafilise päritoluga. |
| --- | --- |

(14)

Võttes arvesse, et piiritusjookide suhtes ei kohaldata nõukogu 20. märtsi 2006. aasta määrust (EÜ) nr 510/2006 (põllumajandustoodete ja toiduainete geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse kohta), (8) tuleks piiritusjookide geograafiliste tähiste kaitse eeskirjad sätestada käesolevas määruses. Registreerida tuleks geograafilised tähised, mis näitavad piiritusjoogi pärinemist mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõni muu tunnus on olulisel määral seostatav toote geograafilise päritoluga.

| (15) | Käesolevas määruses tuleks sätestada mittediskrimineeriv menetlus kolmanda riigi ja ELi geograafiliste tähiste registreerimiseks, nendega seonduvate nõuete täitmiseks, tähiste muutmiseks ja võimalikuks tühistamiseks kooskõlas TRIP-lepinguga, tunnustades samas kehtestatud geograafiliste tähiste eristaatust. |
| --- | --- |

(15)

Käesolevas määruses tuleks sätestada mittediskrimineeriv menetlus kolmanda riigi ja ELi geograafiliste tähiste registreerimiseks, nendega seonduvate nõuete täitmiseks, tähiste muutmiseks ja võimalikuks tühistamiseks kooskõlas TRIP-lepinguga, tunnustades samas kehtestatud geograafiliste tähiste eristaatust.

| (16) | Määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9). |
| --- | --- |

(16)

Määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (9).

| (17) | Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus lubada erandeid käesoleva määruse teatud sätetest, kui importiva riigi õigus seda nõuab; kehtestada magustamise ja maitse ümardamise maksimaalsed tasemed; lubada erandeid laagerdamisaega ja vanust käsitlevatest eeskirjadest; võtta vastu otsuseid geograafiliste tähiste registreerimise, tühistamise ja kustutamise ning samuti tehnilise toimiku muutmise taotluste kohta; muuta tehniliste mõistete ja nõuete loetelu, kategooriateks liigitatud piiritusjookide määratlusi ja registreeritud geograafiliste tähiste loetelu; teha erandeid geograafiliste tähiste registreerimist ja tehnilise toimiku muutmist reguleerivast menetlusest. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, neid muu hulgas välja jättes või lisades käesolevale määrusele uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. |
| --- | --- |

(17)

Komisjonile tuleks eelkõige anda volitus lubada erandeid käesoleva määruse teatud sätetest, kui importiva riigi õigus seda nõuab; kehtestada magustamise ja maitse ümardamise maksimaalsed tasemed; lubada erandeid laagerdamisaega ja vanust käsitlevatest eeskirjadest; võtta vastu otsuseid geograafiliste tähiste registreerimise, tühistamise ja kustutamise ning samuti tehnilise toimiku muutmise taotluste kohta; muuta tehniliste mõistete ja nõuete loetelu, kategooriateks liigitatud piiritusjookide määratlusi ja registreeritud geograafiliste tähiste loetelu; teha erandeid geograafiliste tähiste registreerimist ja tehnilise toimiku muutmist reguleerivast menetlusest. Kuna need on üldmeetmed ja nende eesmärk on muuta käesoleva määruse vähemolulisi sätteid, neid muu hulgas välja jättes või lisades käesolevale määrusele uusi vähemolulisi sätteid, tuleb need vastu võtta vastavalt otsuse 1999/468/EÜ artiklis 5a sätestatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

| (18) | Üleminek määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesoleva määruse sätetele võib põhjustada raskusi, mida käesolevas määruses ei käsitleta. Nimetatud üleminekuks vajalikud meetmed ning samuti meetmed, mida läheb vaja piiritusjookide sektoris tekkivate konkreetsete praktiliste probleemide lahendamiseks, tuleks vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ. |
| --- | --- |

(18)

Üleminek määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesoleva määruse sätetele võib põhjustada raskusi, mida käesolevas määruses ei käsitleta. Nimetatud üleminekuks vajalikud meetmed ning samuti meetmed, mida läheb vaja piiritusjookide sektoris tekkivate konkreetsete praktiliste probleemide lahendamiseks, tuleks vastu võtta vastavalt otsusele 1999/468/EÜ.

| (19) | Hõlbustamaks üleminekut määruses (EMÜ) nr 1576/89 ettenähtud eeskirjadelt, tuleks kõnealuse määruse alusel piiritusjookide tootmist lubada käesoleva määruse esimese kohaldamisaasta jooksul; samuti tuleks näha ette olemasolevate varude turustamine kuni nende ammendumiseni, |
| --- | --- |

(19)

Hõlbustamaks üleminekut määruses (EMÜ) nr 1576/89 ettenähtud eeskirjadelt, tuleks kõnealuse määruse alusel piiritusjookide tootmist lubada käesoleva määruse esimese kohaldamisaasta jooksul; samuti tuleks näha ette olemasolevate varude turustamine kuni nende ammendumiseni,

ON VASTU VÕTNUD KÄESOLEVA MÄÄRUSE:

I PEATÜKK

PIIRITUSJOOKIDE REGULEERIMISALA, MÄÄRATLEMINE JA LIIGITAMINE

Artikkel 1

Reguleerimisala

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse eeskirjad piiritusjookide määratlemise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise ning samuti nende geograafiliste tähiste kaitse kohta.

2.   Käesolevat määrust kohaldatakse kõigi ühenduses turule viidavate piiritusjookide suhtes, olenemata sellest, kas need on toodetud ühenduses või kolmandates riikides, ning samuti ühenduses ekspordiks toodetavate jookide suhtes. Määrust kohaldatakse ka põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või destillaatide alkohoolsete jookide tootmisel kasutamise suhtes ning piiritusjookide nimetuste toiduainete esitlemisel ja märgistamisel kasutamise suhtes.

3.   Erandjuhtudel, kui seda nõutakse importiva kolmanda riigi õigusaktidega, võib lubada erandit I ja II lisa sätetest vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 2

Piiritusjookide määratlemine

1.   Käesoleva määruse kohaldamisel tähendab „piiritusjook” sellist alkohoolset jooki,

| a) | mis on ette nähtud inimtarbimiseks; |
| --- | --- |

a)

mis on ette nähtud inimtarbimiseks;

| b) | millel on erilised organoleptilised omadused; |
| --- | --- |

b)

millel on erilised organoleptilised omadused;

| c) | mille minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

c)

mille minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti;

| d) | mis on valmistatud






  i) | kas otse






  — | looduslikult kääritatud saaduste destilleerimise teel koos lõhna- ja maitseainetega või ilma ja/või |
| --- | --- | --- | --- |

d)

mis on valmistatud

i)

kas otse

—

looduslikult kääritatud saaduste destilleerimise teel koos lõhna- ja maitseainetega või ilma ja/või

| — | taimematerjalide leotamisel või samalaadsel töötlemisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadis ja/või käesolevas määruses määratletud piiritusjookides ja/või |
| --- | --- |

—

taimematerjalide leotamisel või samalaadsel töötlemisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadis ja/või käesolevas määruses määratletud piiritusjookides ja/või

| — | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadile ja/või käesolevas määruses määratletud piiritusjookidele I lisa punktis 3 loetletud lõhna- ja maitseainete, suhkru või muude magusainete ja/või muude põllumajandustoodete ja/või toiduainete lisamise teel, |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadile ja/või käesolevas määruses määratletud piiritusjookidele I lisa punktis 3 loetletud lõhna- ja maitseainete, suhkru või muude magusainete ja/või muude põllumajandustoodete ja/või toiduainete lisamise teel,

| ii) | või piiritusjoogi segamisel ühe või mitme






  — | muu piiritusjoogiga ja/või |
| --- | --- | --- |

ii)

või piiritusjoogi segamisel ühe või mitme

—

muu piiritusjoogiga ja/või

| — | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või põllumajandusliku päritoluga destillaadiga ja/või |
| --- | --- |

—

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või põllumajandusliku päritoluga destillaadiga ja/või

| — | muu alkohoolse joogiga ja/või |
| --- | --- |

—

muu alkohoolse joogiga ja/või

| — | joogiga. |
| --- | --- |

—

joogiga.

2.   Piiritusjookideks ei peeta siiski CN-koodide 2203, 2204, 2205, 2206 ja 2207 alla kuuluvaid jooke.

3.   Lõike 1 punktis c sätestatud minimaalne alkoholisisaldus ei piira II lisa 41. kategooria toote määratluse kohaldamist.

4.   Käesoleva määruse tehnilised mõisted ja nõuded on kehtestatud I lisas.

Artikkel 3

Etüülalkoholi päritolu

1.   Piiritusjookide ja nende komponentide tootmiseks kasutatav etüülalkohol on üksnes põllumajandusliku päritoluga asutamislepingu I lisa tähenduses.

2.   Piiritusjookide tootmiseks kasutatav etüülalkohol vastab käesoleva määruse I lisa punktis 1 esitatud määratlusele.

3.   Etüülalkohol, mida kasutatakse piiritusjookide valmistamisel vajalike värvainete, lõhna- ja maitseainete ning kõikide teiste lubatud lisandite lahjendamiseks või lahustamiseks, on põllumajandusliku päritoluga.

4.   Alkohoolsed joogid ei sisalda sünteetilist alkoholi ega mittepõllumajandusliku päritoluga alkoholi asutamislepingu I lisa tähenduses.

Artikkel 4

Piiritusjookide kategooriad

Piiritusjoogid liigitatakse kategooriatesse vastavalt II lisas sätestatud määratlustele.

Artikkel 5

Piiritusjookide kategooriaid käsitlevad üldised eeskirjad

1.   Ilma et see piiraks II lisas esitatud 1.–14. kategooria suhtes kehtestatud erieeskirju, järgitakse nende kategooriate all määratletud piiritusjookide tootmisel järgmisi nõudeid:

| a) | neid toodetakse üksnes toorainete alkoholkääritamise ja destilleerimise teel, mis on ette nähtud asjaomase piiritusjoogi määratluses; |
| --- | --- |

a)

neid toodetakse üksnes toorainete alkoholkääritamise ja destilleerimise teel, mis on ette nähtud asjaomase piiritusjoogi määratluses;

| b) | neile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

neile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses;

| c) | neile ei lisata lõhna- ja maitseühendeid; |
| --- | --- |

c)

neile ei lisata lõhna- ja maitseühendeid;

| d) | neile on lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks; |
| --- | --- |

d)

neile on lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks;

| e) | magustatakse maitse ümardamiseks ainult vastavalt I lisa punktile 3. Maitse ümardamiseks kasutatavate, I lisa punkti 3 alapunktides a–f loetletud saaduste maksimaalne tase otsustatakse vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Arvesse võetakse liikmesriikide asjakohaseid õigusakte. |
| --- | --- |

e)

magustatakse maitse ümardamiseks ainult vastavalt I lisa punktile 3. Maitse ümardamiseks kasutatavate, I lisa punkti 3 alapunktides a–f loetletud saaduste maksimaalne tase otsustatakse vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele. Arvesse võetakse liikmesriikide asjakohaseid õigusakte.

2.   Ilma et see piiraks kõigi II lisas esitatud 15.–46. kategooria suhtes kehtestatud erieeskirju, võivad nende kategooriate all määratletud piiritusjoogid

| a) | olla valmistatud asutamislepingu I lisas loetletud mis tahes põllumajanduslikust toorainest; |
| --- | --- |

a)

olla valmistatud asutamislepingu I lisas loetletud mis tahes põllumajanduslikust toorainest;

| b) | sisaldada lisatud alkoholi käesoleva määruse I lisa punkti 5 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

sisaldada lisatud alkoholi käesoleva määruse I lisa punkti 5 tähenduses;

| c) | sisaldada looduslikke või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate, nagu on määratletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii ning artikli 1 lõike 2 punktis c; |
| --- | --- |

c)

sisaldada looduslikke või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate, nagu on määratletud direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii ning artikli 1 lõike 2 punktis c;

| d) | sisaldada käesoleva määruse I lisa punktis 10 määratletud värvaineid; |
| --- | --- |

d)

sisaldada käesoleva määruse I lisa punktis 10 määratletud värvaineid;

| e) | olla magustatud nii, et nad vastaksid teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 3 ning liikmesriikide õigusakte arvestades. |
| --- | --- |

e)

olla magustatud nii, et nad vastaksid teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 3 ning liikmesriikide õigusakte arvestades.

3.   Ilma et see piiraks II lisas kehtestatud erieeskirju, võivad muud piiritusjoogid, mis ei vasta 1.–46. kategooria nõuetele,

| a) | olla valmistatud asutamislepingu I lisas nimetatud mis tahes põllumajanduslikust toorainest ja/või inimtarbimiseks ette nähtud sobivast toiduainest; |
| --- | --- |

a)

olla valmistatud asutamislepingu I lisas nimetatud mis tahes põllumajanduslikust toorainest ja/või inimtarbimiseks ette nähtud sobivast toiduainest;

| b) | sisaldada lisatud alkoholi käesoleva määruse I lisa punkti 5 tähenduses; |
| --- | --- |

b)

sisaldada lisatud alkoholi käesoleva määruse I lisa punkti 5 tähenduses;

| c) | sisaldada ühte või mitut direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud lõhna- ja maitseainet; |
| --- | --- |

c)

sisaldada ühte või mitut direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud lõhna- ja maitseainet;

| d) | sisaldada käesoleva määruse I lisa punktis 10 määratletud värvaineid; |
| --- | --- |

d)

sisaldada käesoleva määruse I lisa punktis 10 määratletud värvaineid;

| e) | olla magustatud nii, et nad vastaksid teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 3. |
| --- | --- |

e)

olla magustatud nii, et nad vastaksid teatavatele tooteomadustele, ning vastavalt käesoleva määruse I lisa punktile 3.

Artikkel 6

Liikmesriikide õigusaktid

1.   Kvaliteedipoliitika rakendamisel liikmesriikide territooriumil toodetud piiritusjookide suhtes ja eelkõige III lisas registreeritud geograafiliste tähiste või uute geograafiliste tähiste kehtestamise suhtes võivad liikmesriigid kehtestada piiritusjookide tootmise, kirjeldamise, esitlemise ja märgistamise suhtes rangemad eeskirjad kui II lisas sätestatud, kui need on kooskõlas ühenduse õigusega.

2.   Liikmesriigid ei keela ega piira käesoleva määruse nõuetele vastavate piiritusjookide importi, müüki ega tarbimist.

II PEATÜKK

PIIRITUSJOOKIDE KIRJELDAMINE, ESITLEMINE JA MÄRGISTAMINE

Artikkel 7

Mõisted

Käesoleva määruse tähenduses on mõisted „kirjeldamine”, „esitlemine” ja „märgistamine” määratletud I lisa punktides 14, 15 ja 16.

Artikkel 8

Müüginimetus

Vastavalt direktiivi 2000/13/EÜ artiklile 5 kohaldatakse nimetuse suhtes, mille all piiritusjooki müüakse (edaspidi „müüginimetus”), käesoleva peatüki sätteid.

Artikkel 9

Müüginimetust käsitlevad erieeskirjad

1.   Piiritusjookide puhul, mis vastavad II lisas määratletud 1.–46. kategooria toodete spetsifikaatidele, kasutatakse nende kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel neile nimetatud lisas antud müüginimetust.

2.   Piiritusjoogid, mis vastavad artiklis 2 sätestatud määratlusele, kuid mis ei vasta II lisa 1.–46. kategooriasse klassifitseerimise nõuetele, kannavad kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel müüginimetust „piiritusjook”. Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 5 kohaldamist, ei tohi seda müüginimetust asendada ega muuta.

3.   Kui piiritusjook vastab rohkem kui ühele II lisas esitatud piiritusjoogi kategooria määratlusele, võib seda müüa ühe või mitme II lisas vastava kategooria all loetletud nimetuse all.

4.   Ilma et see piiraks käesoleva artikli lõike 9 ja artikli 10 lõike 1 kohaldamist, võib lõikes 1 osutatud nimetusi kasutada üksnes sellise piiritusjoogi ükskõik mis viisil kirjeldamiseks või esitlemiseks, mille puhul need nimetused on esitatud II lisas ja registreeritud III lisas.

5.   Müüginimetusi võib täiendada või asendada III lisas registreeritud geograafilise tähisega ning vastavalt III peatükile või täiendada vastavalt siseriiklikele sätetele mis tahes muu geograafilise tähisega, tingimusel et see ei eksita tarbijat.

6.   III lisas registreeritud geograafilisi tähiseid võib täiendada üksnes

| a) | nimetustega, mida 20. veebruaril 2008 juba kasutatakse artiklis 20 määratletud kehtestatud geograafiliste tähiste puhul, või |
| --- | --- |

a)

nimetustega, mida 20. veebruaril 2008 juba kasutatakse artiklis 20 määratletud kehtestatud geograafiliste tähiste puhul, või

| b) | kooskõlas artikli 17 lõikes 1 nimetatud asjaomase tehnilise toimikuga. |
| --- | --- |

b)

kooskõlas artikli 17 lõikes 1 nimetatud asjaomase tehnilise toimikuga.

7.   Sellise alkohoolse joogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis ei vasta ühelegi II lisas toodud 1.–46. kategooria määratlusele, ei kasutata koos käesolevas määruses sätestatud mis tahes müüginimetuse ja/või III lisas registreeritud geograafilise tähisega täiendavaid sõnu või väljendeid, näiteks „samasugune”, „liiki”, „stiili”, „valmistatud”, „maitsega” või muid samalaadseid täiendeid.

8.   Piiritusjoogi müüginimetust ei tohi asendada kaubamärgiga, margitoote nimega või väljamõeldud nimega.

9.   II lisas osutatud 1.–46. kategooria nimetusi võib lisada toiduainete koostisosade loetellu, tingimusel et loetelu on kooskõlas direktiiviga 2000/13/EÜ.

Artikkel 10

Müüginimetuste ja geograafiliste tähiste kasutamist käsitlevad erieeskirjad

1.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, on keelatud II lisa 1.–46. kategooriasse kuuluvaid nimetusi või III lisas registreeritud geograafilisi tähiseid kasutada liitnimetuses või vihjata neile toiduainete esitlemisel, kui asjaomase toote alkohol ei ole pärit ainult märgitud piiritusjoogist (piiritusjookidest).

2.   Lõikes 1 osutatud liitnimetuste kasutamine on keelatud ka siis, kui piiritusjooki on lahjendatud selliselt, et alkoholisisaldust on vähendatud allapoole kõnealuse piiritusjoogi määratluses nimetatud minimaalset alkoholisisaldust.

3.   Erandina lõikest 1 ei mõjuta käesoleva määruse sätted nimetuste „amer” ja „bitter” võimalikku kasutust toodete puhul, mida käesolev määrus ei hõlma.

4.   Erandina lõikest 1 ja võttes arvesse väljakujunenud tootmismeetodeid, võib II lisa 32. kategooria punktis d loetletud liitnimetusi kasutada ühenduses toodetud likööride esitlemisel vastavalt nimetatud punktis sätestatud tingimustele.

Artikkel 11

Eri liiki jookide segude kirjeldamine, esitlemine ja märgistamine

1.   Kui II lisa 1.–14. kategooria piiritusjoogile on lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses, kannab see piiritusjook müüginimetust „piiritusjook”. See ei tohi kanda mis tahes vormis nime, mida kannab 1.–14. kategoorias loetletud piiritusjook.

2.   Kui II lisa 1.–46. kategoorias nimetatud piiritusjook on segatud

| a) | ühe või mitme eri liiki piiritusjoogiga ja/või |
| --- | --- |

a)

ühe või mitme eri liiki piiritusjoogiga ja/või

| b) | ühe või mitme põllumajandusliku päritoluga destillaadiga, |
| --- | --- |

b)

ühe või mitme põllumajandusliku päritoluga destillaadiga,

kannab see nimetust „piiritusjook”. See müüginimetus peab olema etiketil silmapaistvas kohas selgelt ja nähtavalt ning seda müüginimetust ei tohi asendada ega muuta.

3.   Lõiget 2 ei kohaldata kõnealuses lõikes nimetatud eri liiki jookide segude kirjeldamise, esitlemise või märgistamise suhtes, kui need segud vastavad ühele II lisa 1.–46. kategoorias esitatud määratlusele.

4.   Ilma et see piiraks direktiivi 2000/13/EÜ kohaldamist, võib käesoleva artikli lõikes 2 osutatud eri liiki jookide segamise teel saadud piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel kasutada ühte või mitut II lisas loetletud nimetust ainult siis, kui see nimetus ei ole osaks müüginimetusest, vaid on üksnes märgitud segu alkohoolsete koostisosade loeteluga samale väljale ning sellele eelneb nimetus „eri liiki jookide segamisel saadud piiritusjook”.

Nimetus „eri liiki jookide segamisel saadud piiritusjook” peab olema kirjutatud samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega kui müüginimetus. Tähesuurus võib olla kuni pool müüginimetuses kasutatavast tähesuurusest.

5.   Lõikes 2 nimetatud eri liiki jookide segude, mille suhtes kohaldatakse vastavalt lõikele 4 alkohoolsete koostisosade loeteluga seonduvaid nõudeid, märgistamisel ja esitlemisel väljendatakse iga alkohoolse koostisosa osakaalu mahuprotsentides koguseliselt kahanevas järjekorras. See osakaal on nimetatud koostisosa puhta alkoholi mahuprotsent segu puhta alkoholi kogusisaldusest mahuprotsentides.

Artikkel 12

Piiritusjookide kirjeldamist, esitlemist ja märgistamist käsitlevad erieeskirjad

1.   Kui piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel viidatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi tootmiseks kasutatud toorainele, tuleb nimetada kõik tootmisprotsessis kasutatud põllumajandusliku päritoluga alkoholi liigid koguseliselt kahanevas järjekorras.

2.   Piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel võib lisada sõnad „sama liiki jookide segu”, „sama liiki jookide segamine” või „sama liiki jookidest segatud” ainult siis, kui piiritusjook on saadud sama liiki jookide segamisel, nagu see on määratletud I lisa punktis 7.

3.   Ilma et see piiraks mis tahes vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu võetud erandi kohaldamist, võib piiritusjoogi kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel märkida laagerdusaega või vanust, kui see viitab kõige lühema laagerdusajaga alkohoolsele koostisosale, ning tingimusel et nimetatud piiritusjook on laagerdunud maksuhalduri järelevalve või samasuguseid tagatisi võimaldava järelevalve all.

Artikkel 13

Pliid sisaldavate kapslite ja fooliumi keelamine

Piiritusjooke ei hoita müümiseks ega turustata mahutites, mille sulgurid on kaetud pliid sisaldavate kapslite või fooliumiga.

Artikkel 14

Piiritusjookide kirjeldamisel, esitlemisel ja märgistamisel kasutatav keel

1.   Käesoleva määrusega ette nähtud andmed esitatakse Euroopa Liidu ühes või mitmes ametlikus keeles, nii et need oleksid lõpptarbijale hõlpsasti mõistetavad, kui tarbijat ei teavitata muul viisil.

2.   Piiritusjoogi etiketil ega esitlemisel ei tõlgita II lisas kursiivkirjas esitatud termineid ja III lisas registreeritud geograafilisi tähiseid.

3.   Kolmandatest riikidest pärinevate piiritusjookide puhul on lubatud kasutada selle kolmanda riigi ametlikku keelt, kus nimetatud piiritusjook on toodetud, tingimusel et käesoleva määrusega ette nähtud andmed esitatakse ka ühes Euroopa Liidu ametlikest keeltest, nii et kõik andmed oleksid lõpptarbijale hõlpsasti mõistetavad.

4.   Ilma et see piiraks lõike 2 kohaldamist, võib ühenduses toodetud ja ekspordiks mõeldud piiritusjookide puhul käesoleva määrusega ette nähtud andmeid korrata ka keeles, mis ei ole Euroopa Liidu ametlik keel.

III PEATÜKK

GEOGRAAFILISED TÄHISED

Artikkel 15

Geograafilised tähised

1.   Geograafiline tähis tähendab käesolevas määruses tähist, mis näitab piiritusjoogi pärinemist mingi riigi territooriumilt või territooriumi teatud piirkonnast või paikkonnast, kui piiritusjoogi teatav omadus, maine või mõni muu iseloomustav tunnus on olulisel määral seostatav selle kauba geograafilise päritoluga.

2.   Lõikes 1 osutatud geograafilised tähised on registreeritud III lisas.

3.   III lisas registreeritud geograafilised tähised ei või muutuda üldnimetusteks.

Üldnimetuseks muutunud nimetusi ei või III lisas registreerida.

Üldnimetuseks muutunud nimetus tähendab piiritusjoogi nimetust, mis on muutunud ühenduses piiritusjoogi liigi üldiseks nimetuseks, kuigi see on seotud koha või piirkonnaga, kus kõnealust toodet algselt valmistati või kus see turule viidi.

4.   III lisas registreeritud geograafilise tähisega piiritusjoogid vastavad kõigile artikli 17 lõikes 1 sätestatud tehnilise toimiku spetsifikaatidele.

Artikkel 16

Geograafiliste tähiste kaitse

Ilma et see piiraks artikli 10 kohaldamist, kaitstakse III lisas registreeritud geograafilisi tähiseid

| a) | nende otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest seoses toodetega, mida ei ole selle geograafilise tähise all registreeritud, kui need on võrreldavad selle geograafilise tähise all registreeritud piiritusjoogiga või kui sellise kasutusega kaasneb registreeritud geograafilise tähise maine ärakasutamine; |
| --- | --- |

a)

nende otsese või kaudse kaubanduslikul eesmärgil kasutamise eest seoses toodetega, mida ei ole selle geograafilise tähise all registreeritud, kui need on võrreldavad selle geograafilise tähise all registreeritud piiritusjoogiga või kui sellise kasutusega kaasneb registreeritud geograafilise tähise maine ärakasutamine;

| b) | mis tahes väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote tegelik päritolu on näidatud või kui tõlkes on kasutatud geograafilist tähist või sellele on lisatud väljend „samasugune”, „liiki”, „stiili”, „valmistatud”, „maitsega” või muu samalaadne väljend; |
| --- | --- |

b)

mis tahes väärkasutuse, imiteerimise või seoste tekitamise eest ka siis, kui toote tegelik päritolu on näidatud või kui tõlkes on kasutatud geograafilist tähist või sellele on lisatud väljend „samasugune”, „liiki”, „stiili”, „valmistatud”, „maitsega” või muu samalaadne väljend;

| c) | muude toote päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate valede või eksitavate märgete eest toote kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis võivad anda selle päritolust vale ettekujutuse; |
| --- | --- |

c)

muude toote päritolu, laadi või olulisi omadusi käsitlevate valede või eksitavate märgete eest toote kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis võivad anda selle päritolust vale ettekujutuse;

| d) | mis tahes muu tegevuse eest, mis võib tarbijat eksitada seoses toote tegeliku päritoluga. |
| --- | --- |

d)

mis tahes muu tegevuse eest, mis võib tarbijat eksitada seoses toote tegeliku päritoluga.

Artikkel 17

Geograafiliste tähiste registreerimine

1.   Taotlus geograafilise tähise registreerimiseks III lisas esitatakse komisjonile ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles või lisatakse taotlusele tõlge ühte nendest keeltest. Taotlus on nõuetekohaselt põhjendatud ja see sisaldab tehnilist toimikut, kus on sätestatud spetsifikaadid, millele asjaomane piiritusjook peab vastama.

2.   Ühenduse geograafilise piirkonnaga seotud geograafiliste tähiste kohta esitab lõikes 1 osutatud taotluse piiritusjoogi päritoluliikmesriik.

3.   Kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud geograafiliste tähiste kohta saadetakse lõikes 1 osutatud taotlused kas otse või asjaomase kolmanda riigi ametiasutuste kaudu komisjonile ning need sisaldavad tõendeid selle kohta, et kõnealune nimi on kaitstud päritoluriigis.

4.   Lõikes 1 nimetatud tehniline toimik peab sisaldama vähemalt järgmisi peamisi spetsifikaate:

| a) | piiritusjoogi nimetus ja kategooria, sealhulgas geograafiline tähis; |
| --- | --- |

a)

piiritusjoogi nimetus ja kategooria, sealhulgas geograafiline tähis;

| b) | piiritusjoogi kirjeldus, sealhulgas toote peamised füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused ning piiritusjoogi eriomadused võrreldes asjaomase kategooriaga; |
| --- | --- |

b)

piiritusjoogi kirjeldus, sealhulgas toote peamised füüsikalised, keemilised ja/või organoleptilised omadused ning piiritusjoogi eriomadused võrreldes asjaomase kategooriaga;

| c) | asjaomase geograafilise piirkonna määratlus; |
| --- | --- |

c)

asjaomase geograafilise piirkonna määratlus;

| d) | piiritusjoogi valmistusmeetodi ja vajaduse korral autentsete ja muutumatute kohalike meetodite kirjeldus; |
| --- | --- |

d)

piiritusjoogi valmistusmeetodi ja vajaduse korral autentsete ja muutumatute kohalike meetodite kirjeldus;

| e) | üksikasjad, mis näitavad seost geograafilise piirkonna või geograafilise päritoluga; |
| --- | --- |

e)

üksikasjad, mis näitavad seost geograafilise piirkonna või geograafilise päritoluga;

| f) | ühenduse ja/või siseriiklikes ja/või piirkondlikes õigusaktides sätestatud nõuded; |
| --- | --- |

f)

ühenduse ja/või siseriiklikes ja/või piirkondlikes õigusaktides sätestatud nõuded;

| g) | taotleja nimi ja kontaktaadress; |
| --- | --- |

g)

taotleja nimi ja kontaktaadress;

| h) | geograafilise tähise mis tahes täiend ja/või mis tahes märgistust käsitlev erieeskiri vastavalt asjaomasele tehnilisele toimikule. |
| --- | --- |

h)

geograafilise tähise mis tahes täiend ja/või mis tahes märgistust käsitlev erieeskiri vastavalt asjaomasele tehnilisele toimikule.

5.   Komisjon kontrollib kaheteistkümne kuu jooksul pärast lõikes 1 osutatud taotluse esitamist, kas taotlus vastab käesolevale määrusele.

6.   Kui komisjon leiab, et lõikes 1 osutatud taotlus vastab käesolevale määrusele, avaldatakse lõikes 4 osutatud tehnilise toimiku peamised spetsifikaadid Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

7.   Kuue kuu jooksul pärast tehnilise toimiku avaldamist võib iga õigustatud huvi tundev füüsiline või juriidiline isik esitada vastuväite geograafilise tähise III lisas registreerimise kohta põhjusel, et käesolevas määruses sätestatud tingimused ei ole täidetud. Nõuetekohaselt põhjendatud vastuväide esitatakse komisjonile ühes Euroopa Liidu ametlikus keeles või sellele lisatakse tõlge ühte nendest keeltest.

8.   Komisjon võtab vastu otsuse geograafilise tähise III lisas registreerimise kohta vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele, võttes arvesse käesoleva artikli lõike 7 kohaselt esitatud vastuväiteid. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 18

Geograafilise tähise tühistamine

Kui tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastamine ei ole enam tagatud, võtab komisjon vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele vastu registreerimise tühistamist käsitleva otsuse. See otsus avaldatakse Euroopa Liidu Teataja C-seerias.

Artikkel 19

Homonüümsed geograafilised tähised

Käesoleva määruse nõuetele vastava homonüümse geograafilise tähise registreerimisel arvestatakse selle kohalikku ja tavapärast kasutust ning tegelikku segiajamisohtu, eelkõige

| — | ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi kui nimetus vastab sõna-sõnalt kõnealuse piiritusjoogi tegelikule päritoluterritooriumile, -piirkonnale või -kohale; |
| --- | --- |

—

ei registreerita homonüümset nimetust, mis võib tekitada tarbijas eksliku arvamuse, et tooted on pärit muult territooriumilt, isegi kui nimetus vastab sõna-sõnalt kõnealuse piiritusjoogi tegelikule päritoluterritooriumile, -piirkonnale või -kohale;

| — | registreeritud homonüümset geograafilist tähist lubatakse kasutada ainult tingimusel, et tegelikkuses suudetakse tagada hiljem registreeritud homonüümi ja registris juba esineva nimetuse eristamine, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid võrdselt ning mitte eksitada tarbijaid. |
| --- | --- |

—

registreeritud homonüümset geograafilist tähist lubatakse kasutada ainult tingimusel, et tegelikkuses suudetakse tagada hiljem registreeritud homonüümi ja registris juba esineva nimetuse eristamine, võttes arvesse vajadust kohelda asjaomaseid tootjaid võrdselt ning mitte eksitada tarbijaid.

Artikkel 20

Kehtestatud geograafilised tähised

1.   Kõigi 20. veebruaril 2008 III lisas registreeritud geograafiliste tähiste kohta esitavad liikmesriigid komisjonile artikli 17 lõike 1 kohaselt ette nähtud tehnilise toimiku hiljemalt 20. veebruariks 2015.

2.   Liikmesriigid tagavad, et tehniline toimik on avalikkusele kättesaadav.

3.   Kui komisjonile ei ole esitatud tehnilist toimikut 20. veebruariks 2015, kustutab komisjon geograafilise tähise III lisast vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 21

Tehnilise toimiku muutmine

Artiklis 17 osutatud menetlust kohaldatakse mutatis mutandis, kui artikli 17 lõikes 1 ja artikli 20 lõikes 1 osutatud tehnilist toimikut tuleb muuta.

Artikkel 22

Tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastavuse kontroll

1.   Ühenduse geograafilise piirkonnaga seotud geograafiliste tähiste osas tagavad tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastavuse kontrolli enne toote turuleviimist

| — | üks või mitu artikli 24 lõikes 1 osutatud pädevatest asutustest ja/või |
| --- | --- |

—

üks või mitu artikli 24 lõikes 1 osutatud pädevatest asutustest ja/või

| — | üks või mitu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (10) artiklis 2 osutatud kontrolliorganitest, mis tegutsevad toote sertifitseerimisasutusena. |
| --- | --- |

—

üks või mitu Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2004. aasta määruse (EÜ) nr 882/2004 (ametlike kontrollide kohta, mida tehakse sööda- ja toidualaste õigusnormide ning loomatervishoidu ja loomade heaolu käsitlevate eeskirjade täitmise kontrollimise tagamiseks) (10) artiklis 2 osutatud kontrolliorganitest, mis tegutsevad toote sertifitseerimisasutusena.

Ilma et see piiraks siseriiklike õigusaktide kohaldamist, kannavad kõnealuse tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastavuse kontrolli kulud kontrollitavad ettevõtjad.

2.   Kolmanda riigi geograafilise piirkonnaga seotud geograafiliste tähiste osas tagavad tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastavuse kontrollimise enne toote turuleviimist

| — | üks või mitu kolmanda riigi poolt määratud avalik-õiguslikest asutustest ja/või |
| --- | --- |

—

üks või mitu kolmanda riigi poolt määratud avalik-õiguslikest asutustest ja/või

| — | üks või mitu toote sertifitseerimisasutustest. |
| --- | --- |

—

üks või mitu toote sertifitseerimisasutustest.

3.   Lõigetes 1 ja 2 osutatud toote sertifitseerimisasutused järgivad Euroopa standardit EN 45011 või ISO/IEC juhendit 65 (toodete sertifitseerimissüsteemidega tegelevate asutuste üldnõuded) ning alates 1. maist 2010 akrediteeritakse need sertifitseerimisasutused vastavalt nimetatud standardile või juhendile.

4.   Kui ametiasutused on vastavalt lõigetele 1 ja 2 otsustanud kontrollida tehnilise toimiku spetsifikaatidele vastavust, annavad nad piisavad tagatised objektiivsuse ja erapooletuse kohta ning nende käsutuses on erialase ettevalmistusega personal ja vahendid, mis on vajalikud nende ülesannete täitmiseks.

Artikkel 23

Kaubamärkide ja geograafiliste tähiste vaheline seos

1.   Toote kaubamärki, mis sisaldab III lisas registreeritud geograafilist tähist, ei registreerita või see tühistatakse, kui selle kasutamine tingib mõne artiklis 16 osutatud olukordadest.

2.   Võttes nõuetekohaselt arvesse ühenduse õigust, võib olenemata geograafilise tähise registreerimisest jätkata ühele artiklis 16 osutatud olukorrale vastava kaubamärgi kasutamist, mida on kas enne geograafilise tähise päritoluriigis kaitse alla võtmise kuupäeva või enne 1. jaanuari 1996 heauskselt taotletud, mis on heauskselt registreeritud või sellisel viisil kasutamisega sisse seatud ühenduse territooriumil, kui selline võimalus on sätestatud asjaomase õigusega, tingimusel et selle kehtetukstunnistamiseks või kaotamiseks ei ole ühtegi põhjust vastavalt nõukogu 21. detsembri 1988. aasta esimesele direktiivile 89/104/EMÜ kaubamärke käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (11) või nõukogu 20. detsembri 1993. aasta määrusele (EÜ) nr 40/94 ühenduse kaubamärgi kohta (12).

3.   Geograafilist tähist ei registreerita, kui kaubamärgi mainet ja tuntust ning kasutamise aega ühenduses arvesse võttes võib registreerimine eksitada tarbijat toote tegeliku määratluse osas.

IV PEATÜKK

ÜLD-, ÜLEMINEKU- JA LÕPPSÄTTED

Artikkel 24

Piiritusjookide kontrollimine ja kaitsmine

1.   Piiritusjookide kontrollimise eest vastutavad liikmesriigid. Nad võtavad käesoleva määruse sätete järgimiseks vajalikud meetmed ja eelkõige määravad nad ühe pädeva asutuse, mis vastutab, või pädevad asutused, mis vastutavad käesoleva määrusega kehtestatud kohustustega seotud kontrollimise eest kooskõlas määrusega (EÜ) nr 882/2004.

2.   Liikmesriigid ja komisjon edastavad üksteisele käesoleva määruse rakendamiseks vajaliku teabe.

3.   Komisjon tagab liikmesriikidega konsulteerides käesoleva määruse ühtse kohaldamise ning vajaduse korral võtab vastu meetmed vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele.

Artikkel 25

Komitee

1.   Komisjoni abistab piiritusjoogituru komitee.

2.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artiklites 5 ja 7 sätestatud regulatiivkomitee menetlust, võttes arvesse nimetatud otsuse artikli 8 sätteid.

Tähtajaks otsuse 1999/468/EÜ artikli 5 lõike 6 tähenduses kehtestatakse kolm kuud.

3.   Käesolevale lõikele viitamisel kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 5a ja 7, võttes arvesse kõnealuse otsuse artiklis 8 sätestatut.

Artikkel 26

Lisade muutmine

Lisasid muudetakse vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele.

Artikkel 27

Rakendusmeetmed

Käesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed võetakse vastu vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivkomitee menetlusele.

Artikkel 28

Üleminekumeetmed ja muud erimeetmed

1.   Vastavalt artikli 25 lõikes 3 osutatud kontrolliga regulatiivmenetlusele võetakse vajaduse korral vastu meetmed käesoleva määruse muutmiseks, et

| a) | hõlbustada hiljemalt 20. veebruariks 2011 üleminekut määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesolevas määruses kehtestatud eeskirjadele; |
| --- | --- |

a)

hõlbustada hiljemalt 20. veebruariks 2011 üleminekut määruses (EMÜ) nr 1576/89 sätestatud eeskirjadelt käesolevas määruses kehtestatud eeskirjadele;

| b) | teha nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erandeid artiklite 17 ja 22 sätetest; |
| --- | --- |

b)

teha nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel erandeid artiklite 17 ja 22 sätetest;

| c) | kehtestada ühenduse sümbol piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste jaoks. |
| --- | --- |

c)

kehtestada ühenduse sümbol piiritusjookide sektori geograafiliste tähiste jaoks.

2.   Vastavalt artikli 25 lõikes 2 osutatud regulatiivmenetlusele võetakse vastu meetmed, et lahendada konkreetseid praktilisi küsimusi, näiteks tehes tootmispaiga etiketile märkimise teatavatel juhtudel kohustuslikuks, et vältida tarbijate eksitamist ning säilitada ja arendada ühenduse standardmeetodeid piiritusjookide analüüsimiseks.

3.   Käesoleva määruse nõuetele mittevastavate piiritusjookide turustamist võib jätkata kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1576/89 kuni 20. maini 2009. Käesoleva määruse nõuetele mittevastavate, kuid kooskõlas määrusega (EMÜ) nr 1576/89 enne 20. veebruari 2008 või kuni 20. maini 2009 toodetud piiritusjookide turuleviimist võib jätkata kuni varude ammendumiseni.

Artikkel 29

Kehtetuks tunnistamine

1.   Käesolevaga tunnistatakse määrus (EMÜ) nr 1576/89 kehtetuks. Viiteid kehtetuks tunnistatud määrusele käsitatakse viidetena käesolevale määrusele.

2.   Komisjoni määrused (EMÜ) nr 2009/92, (13) (EÜ) nr 1267/94 (14) ja (EÜ) nr 2870/2000 (15) jäävad kehtima.

Artikkel 30

Jõustumine

Käesolev määrus jõustub seitsmendal päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

Seda kohaldatakse alates 20. maist 2008.

Käesolev määrus on tervikuna siduv ja vahetult kohaldatav kõikides liikmesriikides.

Strasbourg, 15. jaanuar 2008

Euroopa Parlamendi nimel

president

H.-G. PÖTTERING

Nõukogu nimel

eesistuja

J. LENARČIČ

---

(1)  ELT C 324, 30.12.2006, lk 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi 19. juuni 2007. aasta arvamus (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata) ja nõukogu 17. detsembri 2007. aasta otsus.

2

Euroopa Liidu Teatajas

(3)  EÜT L 160, 12.6.1989, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2005. aasta ühinemisaktiga.

3

(4)  EÜT L 105, 25.4.1990, lk 9. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 2140/98 (EÜT L 270, 7.10.1998, lk 9).

4

(5)  EÜT L 109, 6.5.2000, lk 29. Direktiivi on viimati muudetud komisjoni direktiiviga 2007/168/EÜ (ELT L 310, 28.11.2007, lk 11).

5

(6)  EÜT L 184, 15.7.1988, lk 61. Direktiivi on viimati muudetud Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EÜ) nr 1882/2003 (ELT L 284, 31.10.2003, lk 1).

6

(7)  EÜT L 336, 23.12.1994, lk 1.

7

(8)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12. Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1791/2006 (ELT L 363, 20.12.2006, lk 1).

8

(9)  EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23. Otsust on muudetud otsusega 2006/512/EÜ (ELT L 200, 22.7.2006, lk 11).

9

(10)  ELT L 165, 30.4.2004, lk 1. Määrust on viimati muudetud nõukogu määrusega (EÜ) nr 1791/2006.

10

(11)  EÜT L 40, 11.2.1989, lk 1. Direktiivi on muudetud nõukogu otsusega 92/10/EMÜ (EÜT L 6, 11.1.1992, lk 35).

11

(12)  EÜT L 11, 14.1.1994, lk 1. Määrust on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1891/2006 (ELT L 386, 29.12.2006, lk 14).

12

(13)  Komisjoni 20. juuli 1992. aasta määrus (EMÜ) nr 2009/92, millega määratakse kindlaks piiritusjookide, aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide valmistamisel kasutatud põllumajanduslikku päritolu etüülalkoholi ühenduse analüüsimeetodid (EÜT L 203, 21.7.1992, lk 10).

13

(14)  Komisjoni 1. juuni 1994. aasta määrus (EÜ) nr 1267/94, millega kohaldatakse teatavate piiritusjookide vastastikuse tunnustamise kokkuleppeid Euroopa Liidu ja kolmandate riikide vahel (EÜT L 138, 2.6.1994, lk 7). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 1434/97 (EÜT L 196, 24.7.1997, lk 56).

14

(15)  Komisjoni 19. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 2870/2000, millega sätestatakse ühenduse standardmeetodid piiritusjookide analüüsimiseks (EÜT L 333, 29.12.2000, lk 20). Määrust on muudetud määrusega (EÜ) nr 2091/2002 (EÜT L 322, 27.11.2002, lk 11).

15

---

I LISA

TEHNILISED MÕISTED JA NÕUDED

Artikli 2 lõikes 4 ja artiklis 7 osutatud tehnilised mõisted ja nõuded on järgmised.

| 1. | Põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol:
  põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil on järgmised omadused:






  a) | organoleptilised omadused: peale toorainest tuleneva maitse muud maitset ei esine; |
| --- | --- | --- |

1.

Põllumajandusliku päritoluga etüülalkohol:

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholil on järgmised omadused:

a)

organoleptilised omadused: peale toorainest tuleneva maitse muud maitset ei esine;

| b) | minimaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 96,0 %; |
| --- | --- |

b)

minimaalne alkoholisisaldus mahuprotsentides: 96,0 %;

| c) | maksimaalne jääkainete sisaldus:






  i) | üldine happesus väljendatuna äädikhappe grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5; |
| --- | --- | --- |

c)

maksimaalne jääkainete sisaldus:

i)

üldine happesus väljendatuna äädikhappe grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5;

| ii) | estrite sisaldus väljendatuna etüülatsetaadi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,3; |
| --- | --- |

ii)

estrite sisaldus väljendatuna etüülatsetaadi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,3;

| iii) | aldehüüdide sisaldus väljendatuna atseetaldehüüdi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5; |
| --- | --- |

iii)

aldehüüdide sisaldus väljendatuna atseetaldehüüdi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5;

| iv) | kõrgemate alkoholide sisaldus väljendatuna isobutüülalkoholi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5; |
| --- | --- |

iv)

kõrgemate alkoholide sisaldus väljendatuna isobutüülalkoholi grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,5;

| v) | metanoolisisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 30; |
| --- | --- |

v)

metanoolisisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 30;

| vi) | kuivekstrakti sisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5; |
| --- | --- |

vi)

kuivekstrakti sisaldus grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 1,5;

| vii) | lenduvate lämmastikaluste sisaldus väljendatuna lämmastiku grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,1; |
| --- | --- |

vii)

lenduvate lämmastikaluste sisaldus väljendatuna lämmastiku grammides ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta: 0,1;

| viii) | furfuroolisisaldus: allpool avastamisläve. |
| --- | --- |

viii)

furfuroolisisaldus: allpool avastamisläve.

| 2. | Põllumajandusliku päritoluga destillaat:
  alkoholi sisaldav vedelik, mis on saadud asutamislepingu I lisas nimetatud põllumajandustoote või -toodete destilleerimisel pärast alkoholkääritamist, kuid millel puuduvad etüülalkoholi või piiritusjoogi omadused, aga on säilinud valmistamisel kasutatud tooraine(te) lõhn ja maitse.
  Kasutatud toorainele viitamisel peab destillaat olema saadud ainult nimetatud toorainest. |
| --- | --- |

2.

Põllumajandusliku päritoluga destillaat:

alkoholi sisaldav vedelik, mis on saadud asutamislepingu I lisas nimetatud põllumajandustoote või -toodete destilleerimisel pärast alkoholkääritamist, kuid millel puuduvad etüülalkoholi või piiritusjoogi omadused, aga on säilinud valmistamisel kasutatud tooraine(te) lõhn ja maitse.

Kasutatud toorainele viitamisel peab destillaat olema saadud ainult nimetatud toorainest.

| 3. | Magustamine:
  piiritusjookide valmistamisel ühe või mitme järgmise saaduse kasutamine:






  a) | poolvalge suhkur, ekstra valge suhkur, rafineeritud valge suhkur, dekstroos, fruktoos, glükoossiirup, vedel suhkur, vedel invertsuhkur, invertsuhkrusiirup, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/111/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta (1); |
| --- | --- | --- |

3.

Magustamine:

piiritusjookide valmistamisel ühe või mitme järgmise saaduse kasutamine:

a)

poolvalge suhkur, ekstra valge suhkur, rafineeritud valge suhkur, dekstroos, fruktoos, glükoossiirup, vedel suhkur, vedel invertsuhkur, invertsuhkrusiirup, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/111/EÜ teatavate inimtoiduks ettenähtud suhkrute kohta (1);

| b) | rektifitseeritud kontsentreeritud viinamarjavirre, kontsentreeritud viinamarjavirre, värske viinamarjavirre; |
| --- | --- |

b)

rektifitseeritud kontsentreeritud viinamarjavirre, kontsentreeritud viinamarjavirre, värske viinamarjavirre;

| c) | kõrvetatud suhkur, mis on saadud ainult sahharoosi termilisel töötlemisel ilma aluste, mineraalhapete või muude keemiliste lisanditeta; |
| --- | --- |

c)

kõrvetatud suhkur, mis on saadud ainult sahharoosi termilisel töötlemisel ilma aluste, mineraalhapete või muude keemiliste lisanditeta;

| d) | mesi, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/110/EÜ mee kohta (2); |
| --- | --- |

d)

mesi, nagu on määratletud nõukogu 20. detsembri 2001. aasta direktiivis 2001/110/EÜ mee kohta (2);

| e) | jaanileivapuusiirup; |
| --- | --- |

e)

jaanileivapuusiirup;

| f) | teised süsivesikuid sisaldavad looduslikud ained, millel on samalaadne toime kui eespool nimetatud saadustel. |
| --- | --- |

f)

teised süsivesikuid sisaldavad looduslikud ained, millel on samalaadne toime kui eespool nimetatud saadustel.

| 4. | Eri liiki jookide segamine:
  uue joogi saamiseks kahe või enama erineva joogi ühendamine. |
| --- | --- |

4.

Eri liiki jookide segamine:

uue joogi saamiseks kahe või enama erineva joogi ühendamine.

| 5. | Alkoholi lisamine:
  piiritusjoogile põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadi lisamine. |
| --- | --- |

5.

Alkoholi lisamine:

piiritusjoogile põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või põllumajandusliku päritoluga destillaadi lisamine.

| 6. | Vee lisamine:
  piiritusjookide valmistamisel lubatakse lisada vett, tingimusel et vee kvaliteet on kooskõlas nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) ja nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiviga 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (4) ning et lisatud vesi ei muuda toote laadi.
  Vesi võib olla destilleeritud, demineraliseeritud, permuteeritud või pehmendatud. |
| --- | --- |

6.

Vee lisamine:

piiritusjookide valmistamisel lubatakse lisada vett, tingimusel et vee kvaliteet on kooskõlas nõukogu 15. juuli 1980. aasta direktiivi 80/777/EMÜ loodusliku mineraalvee kasutamise ja turustamisega seotud liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (3) ja nõukogu 3. novembri 1998. aasta direktiiviga 98/83/EÜ olmevee kvaliteedi kohta (4) ning et lisatud vesi ei muuda toote laadi.

Vesi võib olla destilleeritud, demineraliseeritud, permuteeritud või pehmendatud.

| 7. | Sama liiki jookide segamine:
  kahe või enama sama kategooria piiritusjoogi ühendamine, kui nende koostises on ainult vähese tähtsusega erinevused, mis tulenevad ühest või mitmest järgmisest tegurist:






  a) | nende valmistusmeetod; |
| --- | --- | --- |

7.

Sama liiki jookide segamine:

kahe või enama sama kategooria piiritusjoogi ühendamine, kui nende koostises on ainult vähese tähtsusega erinevused, mis tulenevad ühest või mitmest järgmisest tegurist:

a)

nende valmistusmeetod;

| b) | kasutatud destillaatorid; |
| --- | --- |

b)

kasutatud destillaatorid;

| c) | laagerdusaeg; |
| --- | --- |

c)

laagerdusaeg;

| d) | tootmise geograafiline piirkond. |
| --- | --- |

d)

tootmise geograafiline piirkond.

Sel viisil saadud piiritusjook kuulub segamiseks võetud piiritusjookidega samasse kategooriasse.

| 8. | Laagerdamine:
  teatud reaktsioonide loomuliku toimumise võimaldamine vastavates mahutites, mille tulemusena kõnealune piiritusjook omandab varem puudunud organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

8.

Laagerdamine:

teatud reaktsioonide loomuliku toimumise võimaldamine vastavates mahutites, mille tulemusena kõnealune piiritusjook omandab varem puudunud organoleptilised omadused.

| 9. | Maitsestamine:
  piiritusjoogi valmistamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud ühe või mitme lõhna- ja maitseaine kasutamine. |
| --- | --- |

9.

Maitsestamine:

piiritusjoogi valmistamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punktis a nimetatud ühe või mitme lõhna- ja maitseaine kasutamine.

| 10. | Värvimine:
  piiritusjoogi valmistamisel ühe või mitme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/36/EÜ (toiduainetes kasutatavate värvainete kohta) (5) määratletud värvaine kasutamine. |
| --- | --- |

10.

Värvimine:

piiritusjoogi valmistamisel ühe või mitme Euroopa Parlamendi ja nõukogu 30. juuni 1994. aasta direktiivis 94/36/EÜ (toiduainetes kasutatavate värvainete kohta) (5) määratletud värvaine kasutamine.

| 11. | Alkoholisisaldus mahuprotsentides:
  lahuses sisalduva puhta alkoholi mahu ja kogu lahuse mahu suhe temperatuuril 20 oC. |
| --- | --- |

11.

Alkoholisisaldus mahuprotsentides:

lahuses sisalduva puhta alkoholi mahu ja kogu lahuse mahu suhe temperatuuril 20 oC.

| 12. | Lenduvate ainete sisaldus:
  piiritusjoogis sisalduvate etüülalkoholist ja metanoolist erinevate lenduvate ainete kogus, mis on saadud ainult destilleerimise tulemusena, kasutatud tooraine ühekordsel või korduval destilleerimisel. |
| --- | --- |

12.

Lenduvate ainete sisaldus:

piiritusjoogis sisalduvate etüülalkoholist ja metanoolist erinevate lenduvate ainete kogus, mis on saadud ainult destilleerimise tulemusena, kasutatud tooraine ühekordsel või korduval destilleerimisel.

| 13. | Tootmispaik:
  paik või piirkond, kus toimus valmistoote tootmisprotsessi see etapp, mille käigus piiritusjook sai talle iseloomulikud tunnused ja olulised määravad omadused. |
| --- | --- |

13.

Tootmispaik:

paik või piirkond, kus toimus valmistoote tootmisprotsessi see etapp, mille käigus piiritusjook sai talle iseloomulikud tunnused ja olulised määravad omadused.

| 14. | Kirjeldamine:
  nimetused, mida kasutatakse märgistamisel, esitlemisel ja pakendil, joogi transpordi saatedokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades ning reklaamis. |
| --- | --- |

14.

Kirjeldamine:

nimetused, mida kasutatakse märgistamisel, esitlemisel ja pakendil, joogi transpordi saatedokumentides, äridokumentides, eelkõige kaubaarvetes ja veokirjades ning reklaamis.

| 15. | Esitlemine:
  nimetused, mida kasutatakse etiketil ja pakendil, sealhulgas reklaamides ja müügikampaaniates, mida kujutatakse piltidel või muul viisil, samuti mahutitel, sealhulgas pudelitel ja sulguritel. |
| --- | --- |

15.

Esitlemine:

nimetused, mida kasutatakse etiketil ja pakendil, sealhulgas reklaamides ja müügikampaaniates, mida kujutatakse piltidel või muul viisil, samuti mahutitel, sealhulgas pudelitel ja sulguritel.

| 16. | Märgistamine:
  kõik kirjeldused ja muud märkused, sümbolid, illustratsioonid või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust jooki teistest ning mis on ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel. |
| --- | --- |

16.

Märgistamine:

kõik kirjeldused ja muud märkused, sümbolid, illustratsioonid või kaubamärgid, mis eristavad kõnealust jooki teistest ning mis on ühel ja samal mahutil, sealhulgas sulguril või mahutile kinnitatud ripatsitel ja pudelikaelasiltidel.

| 17. | Pakend:
  kaitsev ümbris, näiteks paber, iga tüüpi vutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või mitme mahuti transportimisel ja/või müügil. |
| --- | --- |

17.

Pakend:

kaitsev ümbris, näiteks paber, iga tüüpi vutlarid, pappkarbid ja kastid, mida kasutatakse ühe või mitme mahuti transportimisel ja/või müügil.

---

(1)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 53.

(2)  EÜT L 10, 12.1.2002, lk 47.

(3)  EÜT L 229, 30.8.1980, lk 1. Direktiivi on viimati muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(4)  EÜT L 330, 5.12.1998, lk 32. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

(5)  EÜT L 237, 10.9.1994, lk 13. Direktiivi on muudetud määrusega (EÜ) nr 1882/2003.

---

II LISA

PIIRITUSJOOGID

Piiritusjookide kategooriad

1.   Rumm

| a) | Rumm on






  i) | piiritusjook, mis on saadud ainult roosuhkru töötlemisel tekkivast melassist või siirupist või suhkruroomahla enda alkoholkääritamisel ja destilleerimisel, destilleeritud alkoholisisalduseni kuni 96 mahuprotsenti, kusjuures nimetatud destillaadil on märgatavad rummile iseloomulikud organoleptilised omadused, või |
| --- | --- | --- |

a)

Rumm on

i)

piiritusjook, mis on saadud ainult roosuhkru töötlemisel tekkivast melassist või siirupist või suhkruroomahla enda alkoholkääritamisel ja destilleerimisel, destilleeritud alkoholisisalduseni kuni 96 mahuprotsenti, kusjuures nimetatud destillaadil on märgatavad rummile iseloomulikud organoleptilised omadused, või

| ii) | ainult suhkruroomahla alkoholkäärimisel ja destilleerimisel saadud piiritusjook, millel on rummile iseloomulik aroom ja milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi. Selle kange alkohoolse joogi turule viimisel võib lisada müüginimetusele „rumm” täpsustava sõna „põllumajanduslik”, millele on lisatud III lisas registreeritud mis tahes Prantsusmaa ülemeredepartemangude ja Madeira autonoomse piirkonna geograafilised tähised. |
| --- | --- |

ii)

ainult suhkruroomahla alkoholkäärimisel ja destilleerimisel saadud piiritusjook, millel on rummile iseloomulik aroom ja milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 225 grammi. Selle kange alkohoolse joogi turule viimisel võib lisada müüginimetusele „rumm” täpsustava sõna „põllumajanduslik”, millele on lisatud III lisas registreeritud mis tahes Prantsusmaa ülemeredepartemangude ja Madeira autonoomse piirkonna geograafilised tähised.

| b) | Rummi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Rummi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Rumm ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Rumm ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Rummile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Rummile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Märke „traditionnel” võib lisada III lisa 1. kategoorias nimetatud geograafilisele tähisele, kui rumm on valmistatud alla 90mahuprotsendilisest destillaadist, mis on saadud ainult tootmispaigast pärinevast toormaterjalist pärast selle alkoholkäärimist. Sellise rummi lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 225 grammi ja see ei tohi olla magustatud. Sõna „traditionnel” kasutamine ei takista kasutamast väljendeid „suhkru tootmisel saadud” või „põllumajanduslik”, mida võib lisada müüginimetusele rumm ja geograafilistele tähistele.
  See säte ei mõjuta mingil juhul sõna „traditionnel” kasutamist käesoleva sättega hõlmamata toodete puhul vastavalt nende enda erikriteeriumidele. |
| --- | --- |

f)

Märke „traditionnel” võib lisada III lisa 1. kategoorias nimetatud geograafilisele tähisele, kui rumm on valmistatud alla 90mahuprotsendilisest destillaadist, mis on saadud ainult tootmispaigast pärinevast toormaterjalist pärast selle alkoholkäärimist. Sellise rummi lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 225 grammi ja see ei tohi olla magustatud. Sõna „traditionnel” kasutamine ei takista kasutamast väljendeid „suhkru tootmisel saadud” või „põllumajanduslik”, mida võib lisada müüginimetusele rumm ja geograafilistele tähistele.

See säte ei mõjuta mingil juhul sõna „traditionnel” kasutamist käesoleva sättega hõlmamata toodete puhul vastavalt nende enda erikriteeriumidele.

2.   Whisky ehk whiskey

| a) | Whisky ehk whiskey on piiritusjook, mis on saadud ainult






  i) | linnastatud teraviljast valmistatud meski destilleerimisel koos teiste teraviljade tervete teradega või ilma, mida on






  — | suhkrustatud selles sisalduva linnasediastaasi abil koos teiste looduslike ensüümidega või ilma; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Whisky ehk whiskey on piiritusjook, mis on saadud ainult

i)

linnastatud teraviljast valmistatud meski destilleerimisel koos teiste teraviljade tervete teradega või ilma, mida on

—

suhkrustatud selles sisalduva linnasediastaasi abil koos teiste looduslike ensüümidega või ilma;

| — | pärmi abil kääritatud; |
| --- | --- |

—

pärmi abil kääritatud;

| ii) | destilleerimisel või korduval destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 94,8 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse; |
| --- | --- |

ii)

destilleerimisel või korduval destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 94,8 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on kasutatud toorainest tulenev lõhn ja maitse;

| iii) | viimase destillaadi vähemalt kolmeaastasel laagerdumisel kuni 700liitristes puuvaatides. |
| --- | --- |

iii)

viimase destillaadi vähemalt kolmeaastasel laagerdumisel kuni 700liitristes puuvaatides.

Viimane destillaat, millele võib lisada ainult vett ja karamelli (värvimiseks), säilitab punktides i, ii ja iii nimetatud tootmisprotsessis saadud värvi, lõhna ja maitse.

| b) | Whisky ehk whiskey minimaalne alkoholisisaldus on 40mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Whisky ehk whiskey minimaalne alkoholisisaldus on 40mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Whisky ehk whiskey ei tohi olla magustatud või maitsestatud ega sisaldada lisandeid peale värvimiseks kasutatava karamelli. |
| --- | --- |

d)

Whisky ehk whiskey ei tohi olla magustatud või maitsestatud ega sisaldada lisandeid peale värvimiseks kasutatava karamelli.

3.   Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis on saadud ainult kääritatud täistera teraviljameski destilleerimisel ja millel on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

a)

Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis on saadud ainult kääritatud täistera teraviljameski destilleerimisel ja millel on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused.

| b) | Teraviljast valmistatud kange alkohoolse joogi, välja arvatud korn’i, minimaalne alkoholisisaldus on 35mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Teraviljast valmistatud kange alkohoolse joogi, välja arvatud korn’i, minimaalne alkoholisisaldus on 35mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Teraviljast valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Teraviljast valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Müüginimetusega „teraviljabrändi” tähistatud teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook peab olema saadud kääritatud täistera teraviljameski destilleerimise teel alkoholisisalduseni kuni 95mahuprotsenti ja kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused peavad olema säilinud. |
| --- | --- |

f)

Müüginimetusega „teraviljabrändi” tähistatud teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook peab olema saadud kääritatud täistera teraviljameski destilleerimise teel alkoholisisalduseni kuni 95mahuprotsenti ja kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused peavad olema säilinud.

4.   Veinist valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Veinist valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,






  i) | mis on saadud ainult veini või destilleerimise jaoks kangendatud veini destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti või veinidestillaadi korduval destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

a)

Veinist valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,

i)

mis on saadud ainult veini või destilleerimise jaoks kangendatud veini destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti või veinidestillaadi korduval destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti;

| ii) | milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 125 grammi; |
| --- | --- |

ii)

milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta peab olema vähemalt 125 grammi;

| iii) | mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi. |
| --- | --- |

iii)

mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi.

| b) | Veinist valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Veinist valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Veinist valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. See ei välista traditsioonilisi tootmismeetodeid. |
| --- | --- |

d)

Veinist valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. See ei välista traditsioonilisi tootmismeetodeid.

| e) | Veinist valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Veinist valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Kui veinist valmistatud kanget alkohoolset jooki on laagerdatud, võib jätkata selle turule viimist „veinist valmistatud kange alkohoolse joogi” nimetuse all, tingimusel et seda on laagerdatud 5. kategooria all määratletud piiritusjoogile ette nähtud aja või kauem. |
| --- | --- |

f)

Kui veinist valmistatud kanget alkohoolset jooki on laagerdatud, võib jätkata selle turule viimist „veinist valmistatud kange alkohoolse joogi” nimetuse all, tingimusel et seda on laagerdatud 5. kategooria all määratletud piiritusjoogile ette nähtud aja või kauem.

5.   Brandy ehk Weinbrand

| a) | Brandy ehk Weinbrand on piiritusjook,






  i) | mis on saadud veinist valmistatud kangest alkohoolsest joogist, millele on või ei ole lisatud alkoholisisalduseni kuni 94,8 mahuprotsenti destilleeritud veinidestillaati, tingimusel et nimetatud destillaadi sisaldus ei ületa 50 % valmistoote alkoholisisaldusest; |
| --- | --- | --- |

a)

Brandy ehk Weinbrand on piiritusjook,

i)

mis on saadud veinist valmistatud kangest alkohoolsest joogist, millele on või ei ole lisatud alkoholisisalduseni kuni 94,8 mahuprotsenti destilleeritud veinidestillaati, tingimusel et nimetatud destillaadi sisaldus ei ületa 50 % valmistoote alkoholisisaldusest;

| ii) | mis on vähemalt üks aasta laagerdunud tammepuust mahutites või vähemalt kuus kuud alla 1 000liitristes tammepuuvaatides; |
| --- | --- |

ii)

mis on vähemalt üks aasta laagerdunud tammepuust mahutites või vähemalt kuus kuud alla 1 000liitristes tammepuuvaatides;

| iii) | milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 125 grammi ning mis on saadud ainult kasutatud tooraine destilleerimisel või korduval destilleerimisel; |
| --- | --- |

iii)

milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 125 grammi ning mis on saadud ainult kasutatud tooraine destilleerimisel või korduval destilleerimisel;

| iv) | mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi. |
| --- | --- |

iv)

mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi.

| b) | Brandy ehk Weinbrand’i minimaalne alkoholisisaldus on 36 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Brandy ehk Weinbrand’i minimaalne alkoholisisaldus on 36 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Brandy ehk Weinbrand ei tohi olla maitsestatud. See ei välista traditsioonilisi tootmismeetodeid. |
| --- | --- |

d)

Brandy ehk Weinbrand ei tohi olla maitsestatud. See ei välista traditsioonilisi tootmismeetodeid.

| e) | Brandy’le ehk Weinbrand’ile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Brandy’le ehk Weinbrand’ile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

6.   Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:






  i) | see on saadud ainult viinamarjade pressimisjääkide kääritamisel ja otsesel veeaurudestilleerimisel või destilleerimisel pärast vee lisamist; |
| --- | --- | --- |

a)

Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:

i)

see on saadud ainult viinamarjade pressimisjääkide kääritamisel ja otsesel veeaurudestilleerimisel või destilleerimisel pärast vee lisamist;

| ii) | pressimisjääkidele võib lisada järelejäänud pära, mille kogus ei tohi ületada 25 kg 100 kg pressimisjääkide kohta; |
| --- | --- |

ii)

pressimisjääkidele võib lisada järelejäänud pära, mille kogus ei tohi ületada 25 kg 100 kg pressimisjääkide kohta;

| iii) | pärast saadud alkoholi kogus ei tohi ületada 35 % valmistoote alkoholikogusest; |
| --- | --- |

iii)

pärast saadud alkoholi kogus ei tohi ületada 35 % valmistoote alkoholikogusest;

| iv) | destilleerimine toimub viinamarjade pressimisjääkidega alla 86 mahuprotsendi juures; |
| --- | --- |

iv)

destilleerimine toimub viinamarjade pressimisjääkidega alla 86 mahuprotsendi juures;

| v) | korduv destilleerimine on lubatud sama alkoholisisalduse juures; |
| --- | --- |

v)

korduv destilleerimine on lubatud sama alkoholisisalduse juures;

| vi) | lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 140 grammi ning maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi. |
| --- | --- |

vi)

lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 140 grammi ning maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi.

| b) | Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. Sellega ei välistata traditsioonilisi valmistamisviise. |
| --- | --- |

d)

Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. Sellega ei välistata traditsioonilisi valmistamisviise.

| e) | Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

7.   Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:






  i) | see on saadud ainult puuviljade (välja arvatud viinamarjad) pressimisjääkide kääritamisel ja destilleerimisel alla 86mahuprotsendilise alkoholisisalduse juures; |
| --- | --- | --- |

a)

Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis vastab järgmistele tingimustele:

i)

see on saadud ainult puuviljade (välja arvatud viinamarjad) pressimisjääkide kääritamisel ja destilleerimisel alla 86mahuprotsendilise alkoholisisalduse juures;

| ii) | lenduvate ainete minimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi; |
| --- | --- |

ii)

lenduvate ainete minimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 200 grammi;

| iii) | maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 500 grammi; |
| --- | --- |

iii)

maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 500 grammi;

| iv) | vesiniktsüaniidhappe maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 7 grammi luuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi puhul; |
| --- | --- |

iv)

vesiniktsüaniidhappe maksimaalne sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 7 grammi luuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi puhul;

| v) | korduv destilleerimine on punkti i kohaselt lubatud sama alkoholisisalduse juures. |
| --- | --- |

v)

korduv destilleerimine on punkti i kohaselt lubatud sama alkoholisisalduse juures.

| b) | Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Müüginimetus koosneb puuvilja nimest, millele järgnevad sõnad „pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook”. Kui kasutatakse erinevate puuviljade pressimisjääke, on müüginimetus „puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook”. |
| --- | --- |

f)

Müüginimetus koosneb puuvilja nimest, millele järgnevad sõnad „pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook”. Kui kasutatakse erinevate puuviljade pressimisjääke, on müüginimetus „puuviljade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook”.

8.   Rosinatest valmistatud kange alkohoolne jook ehk raisin brandy

| a) | Rosinatest valmistatud kange alkohoolne jook ehk raisin brandy on piiritusjook, mis on saadud kuivatatud ainult viinamarjasortide „Corinth Black” või „Moscatel of the Alexandria” ekstrakti alkoholkäärimissaaduse destilleerimisel ja mille alkoholisisaldus on alla 94,5 mahuprotsendi, kusjuures nimetatud destillaadil on säilinud kasutatud tooraine lõhn ja maitse. |
| --- | --- |

a)

Rosinatest valmistatud kange alkohoolne jook ehk raisin brandy on piiritusjook, mis on saadud kuivatatud ainult viinamarjasortide „Corinth Black” või „Moscatel of the Alexandria” ekstrakti alkoholkäärimissaaduse destilleerimisel ja mille alkoholisisaldus on alla 94,5 mahuprotsendi, kusjuures nimetatud destillaadil on säilinud kasutatud tooraine lõhn ja maitse.

| b) | Rosinatest valmistatud kange alkohoolse joogi ehk raisin brandy minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Rosinatest valmistatud kange alkohoolse joogi ehk raisin brandy minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Rosinatest valmistatud kange alkohoolne jook ehk raisin brandy ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Rosinatest valmistatud kange alkohoolne jook ehk raisin brandy ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Rosinatest valmistatud kangele alkohoolsele joogile ehk raisin brandy’le võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Rosinatest valmistatud kangele alkohoolsele joogile ehk raisin brandy’le võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

9.   Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,






  i) | mis on valmistatud ainult rohke viljalihaga, luuseemnetega või ilma luuseemneteta puuviljade, marjade või köögiviljade või nendest saadud virde kääritamisel ja destilleerimisel; |
| --- | --- | --- |

a)

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,

i)

mis on valmistatud ainult rohke viljalihaga, luuseemnetega või ilma luuseemneteta puuviljade, marjade või köögiviljade või nendest saadud virde kääritamisel ja destilleerimisel;

| ii) | mille alkoholisisaldus on alla 86 mahuprotsendi ja destillaadil on destilleeritavast toorainest tulenev lõhn ja maitse; |
| --- | --- |

ii)

mille alkoholisisaldus on alla 86 mahuprotsendi ja destillaadil on destilleeritavast toorainest tulenev lõhn ja maitse;

| iii) | milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi; |
| --- | --- |

iii)

milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi;

| iv) | mille vesiniktsüaniidhappe sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta ei ületa 7 grammi luuviljadest saadava piiritusjoogi puhul. |
| --- | --- |

iv)

mille vesiniktsüaniidhappe sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta ei ületa 7 grammi luuviljadest saadava piiritusjoogi puhul.

| b) | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi.
  Järgmiste puuviljadest valmistatud kangete alkohoolsete jookide maksimaalne metanoolisisaldus on siiski






  i) | 1 200 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest:






  — | ploom (Prunus domestica L.), |
| --- | --- | --- | --- |

b)

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi.

Järgmiste puuviljadest valmistatud kangete alkohoolsete jookide maksimaalne metanoolisisaldus on siiski

i)

1 200 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest:

—

ploom (Prunus domestica L.),

| — | mirabell-ploom (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), |
| --- | --- |

—

mirabell-ploom (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

| — | must ploom (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

must ploom (Prunus domestica L.),

| — | aedõun (Malus domestica Borkh.), |
| --- | --- |

—

aedõun (Malus domestica Borkh.),

| — | pirn (Pyrus communis L.), välja arvatud sordi „Williams” pirnid (Pyrus communis L. cv „Williams”), |
| --- | --- |

—

pirn (Pyrus communis L.), välja arvatud sordi „Williams” pirnid (Pyrus communis L. cv „Williams”),

| — | vaarikas (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

vaarikas (Rubus idaeus L.),

| — | põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- |

—

põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | aprikoos (Prunus armeniaca L.), |
| --- | --- |

—

aprikoos (Prunus armeniaca L.),

| — | virsik (Prunus persica (L.) Batsch); |
| --- | --- |

—

virsik (Prunus persica (L.) Batsch);

| ii) | 1 350 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest või marjadest:






  — | sordi „Williams” pirnid (Pyrus communis L. cv „Williams”), |
| --- | --- | --- |

ii)

1 350 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta, kui see on saadud järgmistest puuviljadest või marjadest:

—

sordi „Williams” pirnid (Pyrus communis L. cv „Williams”),

| — | punane sõstar (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

punane sõstar (Ribes rubrum L.),

| — | must sõstar (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

must sõstar (Ribes nigrum L.),

| — | hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.),

| — | musta leedri viljad (Sambucus nigra L.), |
| --- | --- |

—

musta leedri viljad (Sambucus nigra L.),

| — | küdooniad (Cydonia oblonga Mill.), |
| --- | --- |

—

küdooniad (Cydonia oblonga Mill.),

| — | kadakamarjad (Juniperus communis L. ja/või Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

—

kadakamarjad (Juniperus communis L. ja/või Juniperus oxicedrus L.).

| c) | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

c)

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| d) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

d)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| e) | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

e)

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| f) | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi müüginimetus on „kange alkohoolne jook”, mis asub puuvilja, marja või köögivilja nimetuse järel, näiteks: kirssidest valmistatud kange alkohoolne jook ehk kirsch, ploomidest valmistatud kange alkohoolne jook ehk slivovits, mirabellidest, virsikutest, õuntest, pirnidest, aprikoosidest, viigimarjadest, tsitrusviljadest või viinamarjadest valmistatud kange alkohoolne jook või muud puuviljadest valmistatud kanged alkohoolsed joogid.
  Neid võib koos puuvilja nimetusega tähistada ka nimetusega wasser.
  Puuvilja nimetus võib müüginimetusena asendada sõna „kange alkohoolne jook”, millele eelneb puuvilja nimetus, üksnes järgmiste puuviljade või marjade puhul:






  — | mirabell-ploom (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.), |
| --- | --- | --- |

f)

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolse joogi müüginimetus on „kange alkohoolne jook”, mis asub puuvilja, marja või köögivilja nimetuse järel, näiteks: kirssidest valmistatud kange alkohoolne jook ehk kirsch, ploomidest valmistatud kange alkohoolne jook ehk slivovits, mirabellidest, virsikutest, õuntest, pirnidest, aprikoosidest, viigimarjadest, tsitrusviljadest või viinamarjadest valmistatud kange alkohoolne jook või muud puuviljadest valmistatud kanged alkohoolsed joogid.

Neid võib koos puuvilja nimetusega tähistada ka nimetusega wasser.

Puuvilja nimetus võib müüginimetusena asendada sõna „kange alkohoolne jook”, millele eelneb puuvilja nimetus, üksnes järgmiste puuviljade või marjade puhul:

—

mirabell-ploom (Prunus domestica L. subsp. syriaca (Borkh.) Janch. ex Mansf.),

| — | ploom (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

ploom (Prunus domestica L.),

| — | must ploom (Prunus domestica L.), |
| --- | --- |

—

must ploom (Prunus domestica L.),

| — | maasikapuu vili (Arbutus unedo L.), |
| --- | --- |

—

maasikapuu vili (Arbutus unedo L.),

| — | õunasort „Golden Delicious”. |
| --- | --- |

—

õunasort „Golden Delicious”.

Kui valitseb oht, et üks nendest müüginimetustest ei ole lõpptarbijale hõlpsasti mõistetav, kasutatakse märgistamisel sõna „kange alkohoolne jook”, millele lisatakse võimalusel selgitus.

| g) | Nime Williams võib kasutada ainult pirnisordist „William” valmistatud kange alkohoolse joogi müümisel. |
| --- | --- |

g)

Nime Williams võib kasutada ainult pirnisordist „William” valmistatud kange alkohoolse joogi müümisel.

| h) | Kui kahte või enamat eri liiki puuvilja, marja või köögivilja on koos destilleeritud, müüakse saadud toodet nime „puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook” või vastavalt „köögiviljadest valmistatud kange alkohoolne jook” all. Seda nimetust võib täiendada kõikide puuviljade, marjade või köögiviljade nimedega koguseliselt kahanevas järjekorras. |
| --- | --- |

h)

Kui kahte või enamat eri liiki puuvilja, marja või köögivilja on koos destilleeritud, müüakse saadud toodet nime „puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook” või vastavalt „köögiviljadest valmistatud kange alkohoolne jook” all. Seda nimetust võib täiendada kõikide puuviljade, marjade või köögiviljade nimedega koguseliselt kahanevas järjekorras.

10.   Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ja pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ja pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjoogid,






  i) | mis on valmistatud ainult õuna- või pirnisiidri destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on puuviljadest tulenev lõhn ja maitse; |
| --- | --- | --- |

a)

Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ja pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjoogid,

i)

mis on valmistatud ainult õuna- või pirnisiidri destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on puuviljadest tulenev lõhn ja maitse;

| ii) | milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi; |
| --- | --- |

ii)

milles lenduvate ainete sisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on vähemalt 200 grammi;

| iii) | mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi. |
| --- | --- |

iii)

mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on 1 000 grammi.

| b) | Õuntest valmistatud kange alkohoolse joogi ja pirnidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Õuntest valmistatud kange alkohoolse joogi ja pirnidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ega pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ega pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Õuntest valmistatud kangele alkohoolsele joogile ja pirnidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Õuntest valmistatud kangele alkohoolsele joogile ja pirnidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

11.   Meest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Meest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,






  i) | mis on toodetud ainult meemeski kääritamise ja destilleerimise teel; |
| --- | --- | --- |

a)

Meest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook,

i)

mis on toodetud ainult meemeski kääritamise ja destilleerimise teel;

| ii) | mis on destilleeritud alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

ii)

mis on destilleeritud alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti, kusjuures destillaadil on kasutatud toorainest tulenevad organoleptilised omadused.

| b) | Meest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Meest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Meest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Meest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Meest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Meest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Meest valmistatud kanget alkohoolset jooki võib magustada ainult meega. |
| --- | --- |

f)

Meest valmistatud kanget alkohoolset jooki võib magustada ainult meega.

12.   Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook, mis on valmistatud ainult veini käärimissettest või kääritatud puuviljast destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook, mis on valmistatud ainult veini käärimissettest või kääritatud puuviljast destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti.

| b) | Hefebrand’i ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Hefebrand’i ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Hefebrand’ile ehk käärimissettest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Hefebrand’ile ehk käärimissettest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

| f) | Müüginimetusele Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook lisatakse kasutatud tooraine nimetus. |
| --- | --- |

f)

Müüginimetusele Hefebrand ehk käärimissettest valmistatud kange alkohoolne jook lisatakse kasutatud tooraine nimetus.

13.   Bierbrand ehk eau de vie de bière

| a) | Bierbrand ehk eau de vie de bière on piiritusjook, mis on saadud ainult alla 86mahuprotsendilise alkoholisisaldusega värske õlle otsedestilleerimisel normaalrõhul, nii et destillaadil on õllest tulenevad organoleptilised omadused. |
| --- | --- |

a)

Bierbrand ehk eau de vie de bière on piiritusjook, mis on saadud ainult alla 86mahuprotsendilise alkoholisisaldusega värske õlle otsedestilleerimisel normaalrõhul, nii et destillaadil on õllest tulenevad organoleptilised omadused.

| b) | Bierbrand’i ehk eau de vie de bière’i minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Bierbrand’i ehk eau de vie de bière’i minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Bierbrand ehk eau de vie de bière ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Bierbrand ehk eau de vie de bière ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Bierbrand’ile ehk eau de vie de bière’ile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Bierbrand’ile ehk eau de vie de bière’ile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

14.   Topinambur ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolne jook

| a) | Topinambur ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis on valmistatud ainult maapirni mugulate (Helianthus tuberosus L.) kääritamisel ja destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Topinambur ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolne jook on piiritusjook, mis on valmistatud ainult maapirni mugulate (Helianthus tuberosus L.) kääritamisel ja destilleerimisel alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti.

| b) | Topinambur’i ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Topinambur’i ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolse joogi minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.

| c) | Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses. |
| --- | --- |

c)

Joogile ei ole lisatud lahjendatud või lahjendamata alkoholi I lisa punkti 5 tähenduses.

| d) | Topinambur ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

d)

Topinambur ehk maapirnidest valmistatud kange alkohoolne jook ei tohi olla maitsestatud.

| e) | Topinambur’ile ehk maapirnidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks. |
| --- | --- |

e)

Topinambur’ile ehk maapirnidest valmistatud kangele alkohoolsele joogile võib olla lisatud ainult karamelli värvi parandamiseks.

15.   Viin

| a) | Viin on piiritusjook, mida valmistatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, mis on saadud pärmi abil kääritades kas






  i) | kartulist ja/või teraviljast või |
| --- | --- | --- |

a)

Viin on piiritusjook, mida valmistatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, mis on saadud pärmi abil kääritades kas

i)

kartulist ja/või teraviljast või

| ii) | muust põllumajanduslikust toorainest, |
| --- | --- |

ii)

muust põllumajanduslikust toorainest,

mis on destilleeritud ja/või rektifitseeritud, et valikuliselt vähendada kasutatud toorainete ja käärimisel moodustunud kõrvalsaaduste organoleptilisi omadusi.

Sellele protsessile võib joogile eriliste organoleptiliste omaduste andmiseks järgneda korduv destilleerimine ja/või töötlemine asjakohaste abiainetega, muu hulgas filtreerimine läbi aktiivsöe.

Põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi puhul peab maksimaalne jääkide hulk vastama I lisas sätestatule, kuid lõppsaaduse metanoolisisaldus ei tohi ületada 10 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta.

| b) | Viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Ainsate lõhna- ja maitseainetena on lubatud lisada kääritatud toorainest saadud destillaadis sisalduvaid looduslikke lõhna- ja maitseühendeid. Lisaks võib tootele anda erilisi organoleptilisi omadusi, mis ei anna domineerivat maitset. |
| --- | --- |

c)

Ainsate lõhna- ja maitseainetena on lubatud lisada kääritatud toorainest saadud destillaadis sisalduvaid looduslikke lõhna- ja maitseühendeid. Lisaks võib tootele anda erilisi organoleptilisi omadusi, mis ei anna domineerivat maitset.

| d) | Sellise viina kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis ei ole toodetud ainult alapunkti a taandes i nimetatud tooraine(te)st, kasutatakse nimetust „... toodetud”, mille ette on lisatud etüülalkoholi tootmisel kasutatud tooraine(te) nimetus(ed). Märgis peab olema kooskõlas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 13 lõikega 2. |
| --- | --- |

d)

Sellise viina kirjeldamisel, esitlemisel või märgistamisel, mis ei ole toodetud ainult alapunkti a taandes i nimetatud tooraine(te)st, kasutatakse nimetust „... toodetud”, mille ette on lisatud etüülalkoholi tootmisel kasutatud tooraine(te) nimetus(ed). Märgis peab olema kooskõlas direktiivi 2000/13/EÜ artikli 13 lõikega 2.

16.   Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus)

| a) | Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) on piiritusjook,






  i) | mis on toodetud punktis ii loetletud osaliselt kääritatud või kääritamata puuviljade või marjade leotamise teel, kusjuures 100 kg kääritatud puuviljade või marjade kohta võib lisada maksimaalselt 20 liitrit põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või samadest puuviljadest või marjadest valmistatud kanget alkohoolset jooki ja/või nende destillaati, ja kääritamisele järgneb destilleerimine alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti; |
| --- | --- | --- |

a)

Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) on piiritusjook,

i)

mis on toodetud punktis ii loetletud osaliselt kääritatud või kääritamata puuviljade või marjade leotamise teel, kusjuures 100 kg kääritatud puuviljade või marjade kohta võib lisada maksimaalselt 20 liitrit põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või samadest puuviljadest või marjadest valmistatud kanget alkohoolset jooki ja/või nende destillaati, ja kääritamisele järgneb destilleerimine alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti;

| ii) | mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:






  — | põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.), |
| --- | --- | --- |

ii)

mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:

—

põõsasmurakas (Rubus fruticosus auct. aggr.),

| — | maasikas (Fragaria spp.), |
| --- | --- |

—

maasikas (Fragaria spp.),

| — | mustikas (Vaccinium myrtillus L.), |
| --- | --- |

—

mustikas (Vaccinium myrtillus L.),

| — | vaarikas (Rubus idaeus L.), |
| --- | --- |

—

vaarikas (Rubus idaeus L.),

| — | punane sõstar (Ribes rubrum L.), |
| --- | --- |

—

punane sõstar (Ribes rubrum L.),

| — | laukapuu vili (Prunus spinosa L.), |
| --- | --- |

—

laukapuu vili (Prunus spinosa L.),

| — | hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.), |
| --- | --- |

—

hariliku pihlaka marjad (Sorbus aucuparia L.),

| — | aedpihlaka marjad (Sorbus domestica L.), |
| --- | --- |

—

aedpihlaka marjad (Sorbus domestica L.),

| — | dahoon (Ilex cassine L.), |
| --- | --- |

—

dahoon (Ilex cassine L.),

| — | vahtralehise pihlaka marjad (Sorbus torminalis (L.) Crantz), |
| --- | --- |

—

vahtralehise pihlaka marjad (Sorbus torminalis (L.) Crantz),

| — | musta leedri vili (Sambucus nigra L.) |
| --- | --- |

—

musta leedri vili (Sambucus nigra L.)

| — | koer-kibuvitsa marjad (Rosa canina L.), |
| --- | --- |

—

koer-kibuvitsa marjad (Rosa canina L.),

| — | must sõstar (Ribes nigrum L.), |
| --- | --- |

—

must sõstar (Ribes nigrum L.),

| — | banaan (Musa spp.), |
| --- | --- |

—

banaan (Musa spp.),

| — | granadill (Passiflora edulis Sims), |
| --- | --- |

—

granadill (Passiflora edulis Sims),

| — | ambarella (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson), |
| --- | --- |

—

ambarella (Spondias dulcis Sol. ex Parkinson),

| — | kollane mombin (Spondias mombin L.). |
| --- | --- |

—

kollane mombin (Spondias mombin L.).

| b) | Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolse joogi (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolse joogi (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

c)

Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolne jook (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) ei tohi olla maitsestatud.

| d) | Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolse joogi (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) märgistamisel ja esitlemisel peavad sõnad „leotamise ja destilleerimise teel saadud” olema kirjelduses, esitlemisel või märgistamisel samas kirjatüübis, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „kange alkohoolne jook (ja sellele eelnev puuvilja nimetus)” ning olema sellega samal väljal, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. |
| --- | --- |

d)

Leotamise ja destilleerimise teel saadud kange alkohoolse joogi (nimetusele eelneb puuvilja nimetus) märgistamisel ja esitlemisel peavad sõnad „leotamise ja destilleerimise teel saadud” olema kirjelduses, esitlemisel või märgistamisel samas kirjatüübis, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „kange alkohoolne jook (ja sellele eelnev puuvilja nimetus)” ning olema sellega samal väljal, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil.

17.   Geist (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus)

| a) | Geist (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) on piiritusjook, mis on valmistatud 16. kategooria alapunkti a taandes ii loetletud kääritamata puuviljade ja marjade või köögiviljade, pähklite või muude taimematerjalide, näiteks maitsetaimede või roosi kroonlehtede leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis, millele järgneb destilleerimine alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Geist (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) on piiritusjook, mis on valmistatud 16. kategooria alapunkti a taandes ii loetletud kääritamata puuviljade ja marjade või köögiviljade, pähklite või muude taimematerjalide, näiteks maitsetaimede või roosi kroonlehtede leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis, millele järgneb destilleerimine alkoholisisalduseni kuni 86 mahuprotsenti.

| b) | Geist’i (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Geist’i (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Geist (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

c)

Geist (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) ei tohi olla maitsestatud.

18.   Emajuurepiiritusjook

| a) | Emajuurepiiritusjook on piiritusjook, mis on valmistatud emajuure destillaadist, mis omakorda on saadud emajuure juurte kääritamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi lisamisega või ilma selleta. |
| --- | --- |

a)

Emajuurepiiritusjook on piiritusjook, mis on valmistatud emajuure destillaadist, mis omakorda on saadud emajuure juurte kääritamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi lisamisega või ilma selleta.

| b) | Emajuurepiiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Emajuurepiiritusjoogi minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Emajuurepiiritusjook ei tohi olla maitsestatud. |
| --- | --- |

c)

Emajuurepiiritusjook ei tohi olla maitsestatud.

19.   Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid

| a) | Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või teraviljapiirituse ja/või teravilja destillaadi maitsestamisel kadakamarjadega (Juniperus communis L. ja/või Juniperus oxicedrus L.). |
| --- | --- |

a)

Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi ja/või teraviljapiirituse ja/või teravilja destillaadi maitsestamisel kadakamarjadega (Juniperus communis L. ja/või Juniperus oxicedrus L.).

| b) | Kadakamarjamaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Kadakamarjamaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.

| c) | Lisaks sellele võib kasutada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- või maitsepreparaate ja/või aromaatseid taimi või nende osi, kusjuures kadaka organoleptilised omadused peavad olema tuntavad, isegi kui need on mõnikord nõrgenenud. |
| --- | --- |

c)

Lisaks sellele võib kasutada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- või maitsepreparaate ja/või aromaatseid taimi või nende osi, kusjuures kadaka organoleptilised omadused peavad olema tuntavad, isegi kui need on mõnikord nõrgenenud.

| d) | Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid võivad kanda müüginimetusi Wacholder või genebra. |
| --- | --- |

d)

Kadakamarjamaitselised piiritusjoogid võivad kanda müüginimetusi Wacholder või genebra.

20.   Gin

| a) | Gin on kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud organoleptiliselt sobiva põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel kadakamarjadega (Juniperus communis L.). |
| --- | --- |

a)

Gin on kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud organoleptiliselt sobiva põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel kadakamarjadega (Juniperus communis L.).

| b) | Gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Gin’i valmistamiseks võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- või maitsepreparaate, kusjuures kadakamaitse peab olema ülekaalus. |
| --- | --- |

c)

Gin’i valmistamiseks võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- või maitsepreparaate, kusjuures kadakamaitse peab olema ülekaalus.

21.   Destilleeritud gin

| a) | Destilleeritud gin on






  i) | kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud ainult organoleptiliselt sobivast ja kindlaksmääratud kvaliteediga põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, mille esialgne alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti, selle korduval destilleerimisel traditsiooniliselt ainult džinni tarbeks kasutatavas destillaatoris kadaka- (Juniperus communis L.) ja muude taimede marjadega, tingimusel et kadakamarja maitse on ülekaalus, või |
| --- | --- | --- |

a)

Destilleeritud gin on

i)

kadakamarjamaitseline piiritusjook, mis on saadud ainult organoleptiliselt sobivast ja kindlaksmääratud kvaliteediga põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, mille esialgne alkoholisisaldus on vähemalt 96 mahuprotsenti, selle korduval destilleerimisel traditsiooniliselt ainult džinni tarbeks kasutatavas destillaatoris kadaka- (Juniperus communis L.) ja muude taimede marjadega, tingimusel et kadakamarja maitse on ülekaalus, või

| ii) | saadud nimetatud destilleerimissaaduse ja samasuguse koostise, puhtuse ja alkoholisisaldusega, põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi segamisel; destilleeritud gin’i maitsestamiseks võib samuti kasutada 20. kategooria punktis c nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või -preparaate. |
| --- | --- |

ii)

saadud nimetatud destilleerimissaaduse ja samasuguse koostise, puhtuse ja alkoholisisaldusega, põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi segamisel; destilleeritud gin’i maitsestamiseks võib samuti kasutada 20. kategooria punktis c nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või -preparaate.

| b) | Destilleeritud gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Destilleeritud gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Gin, mida saadakse lihtsalt essentside või lõhna- ja maitseainete lisamisega põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile, ei ole destilleeritud gin. |
| --- | --- |

c)

Gin, mida saadakse lihtsalt essentside või lõhna- ja maitseainete lisamisega põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholile, ei ole destilleeritud gin.

22.   London gin

| a) | London gin on destilleeritud gin’i tüüp:






  i) | mis on saadud ainult põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist ja mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on kuni 5 grammi; alkoholi maitse saadakse ainult etüülalkoholi korduval destilleerimisel traditsioonilistes destillaatorites looduslike taimematerjalidega; |
| --- | --- | --- |

a)

London gin on destilleeritud gin’i tüüp:

i)

mis on saadud ainult põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist ja mille maksimaalne metanoolisisaldus ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta on kuni 5 grammi; alkoholi maitse saadakse ainult etüülalkoholi korduval destilleerimisel traditsioonilistes destillaatorites looduslike taimematerjalidega;

| ii) | mille destillaadi alkoholisisaldus on vähemalt 70 mahuprotsenti; |
| --- | --- |

ii)

mille destillaadi alkoholisisaldus on vähemalt 70 mahuprotsenti;

| iii) | põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi täiendaval lisamisel peab see vastama I lisa punktis 1 nimetatud omadustele, kuid selle maksimaalne metanoolisisaldus ei tohi ületada 5 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta; |
| --- | --- |

iii)

põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi täiendaval lisamisel peab see vastama I lisa punktis 1 nimetatud omadustele, kuid selle maksimaalne metanoolisisaldus ei tohi ületada 5 grammi ühe hektoliitri 100mahuprotsendilise alkoholi kohta;

| iv) | mis ei sisalda magusaineid suhkrusisaldusega rohkem kui 0,1 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta ega värvaineid; |
| --- | --- |

iv)

mis ei sisalda magusaineid suhkrusisaldusega rohkem kui 0,1 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta ega värvaineid;

| v) | mis ei sisalda mis tahes muid lisaaineid peale vee. |
| --- | --- |

v)

mis ei sisalda mis tahes muid lisaaineid peale vee.

| b) | London gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

London gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Nimetusele London gin võib lisada sõna „dry”. |
| --- | --- |

c)

Nimetusele London gin võib lisada sõna „dry”.

23.   Köömnemaitselised piiritusjoogid

| a) | Köömnemaitselised piiritusjoogid saadakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel köömnetega (Carum carvi L.). |
| --- | --- |

a)

Köömnemaitselised piiritusjoogid saadakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel köömnetega (Carum carvi L.).

| b) | Köömnemaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Köömnemaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.

| c) | Joogile võib lisada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaate, kuid köömnemaitse peab seejuures olema ülekaalus. |
| --- | --- |

c)

Joogile võib lisada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaate, kuid köömnemaitse peab seejuures olema ülekaalus.

24.   Akvavit või aquavit

| a) | Akvavit või aquavit on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga. |
| --- | --- |

a)

Akvavit või aquavit on köömne- ja/või tilliseemnemaitseline piiritusjook, mida on maitsestatud taime- või vürtsidestillaadiga.

| b) | Akvavit’i või aquavit’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Akvavit’i või aquavit’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Lisaks sellele võib kasutada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaate, kuid valdavalt peab nende jookide maitse tulenema köömnete (Carum carvi L.) ja/või aedtilli seemnete (Anethum graveolens L.) destillaadist, kusjuures keelatud on eeterlike õlide kasutamine. |
| --- | --- |

c)

Lisaks sellele võib kasutada ka teisi direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslikke ja/või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaate, kuid valdavalt peab nende jookide maitse tulenema köömnete (Carum carvi L.) ja/või aedtilli seemnete (Anethum graveolens L.) destillaadist, kusjuures keelatud on eeterlike õlide kasutamine.

| d) | Mõruained ei tohi maitses selgelt tuntavad olla; kuivekstrakti sisaldus 100 milliliitri kohta ei tohi olla rohkem kui 1,5 grammi. |
| --- | --- |

d)

Mõruained ei tohi maitses selgelt tuntavad olla; kuivekstrakti sisaldus 100 milliliitri kohta ei tohi olla rohkem kui 1,5 grammi.

25.   Aniisimaitselised piiritusjoogid

| a) | Aniisimaitselisi piiritusjooke saadakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel tähtaniisi (Illicium verum Hook f.), aniisi (Pimpinella anisum L.), apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.) või mõne teise sama põhilist aromaatset koostisosa sisaldava taime ekstraktiga, kusjuures kasutatakse ühte järgmistest töötlusviisidest või nende kombinatsiooni:






  i) | leotamine ja/või destilleerimine; |
| --- | --- | --- |

a)

Aniisimaitselisi piiritusjooke saadakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel tähtaniisi (Illicium verum Hook f.), aniisi (Pimpinella anisum L.), apteegitilli (Foeniculum vulgare Mill.) või mõne teise sama põhilist aromaatset koostisosa sisaldava taime ekstraktiga, kusjuures kasutatakse ühte järgmistest töötlusviisidest või nende kombinatsiooni:

i)

leotamine ja/või destilleerimine;

| ii) | alkoholi korduv destilleerimine eelnimetatud taimede seemnete või muude taimeosadega; |
| --- | --- |

ii)

alkoholi korduv destilleerimine eelnimetatud taimede seemnete või muude taimeosadega;

| iii) | aniisimaitseliste taimede destilleeritud looduslike ekstraktide lisamine. |
| --- | --- |

iii)

aniisimaitseliste taimede destilleeritud looduslike ekstraktide lisamine.

| b) | Aniisimaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Aniisimaitseliste piiritusjookide minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Aniisimaitseliste piiritusjookide valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Aniisimaitseliste piiritusjookide valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

| d) | Kasutada võib ka teisi looduslikke taimeekstrakte või aromaatsete taimede seemneid, kuid aniisimaitse peab olema ülekaalus. |
| --- | --- |

d)

Kasutada võib ka teisi looduslikke taimeekstrakte või aromaatsete taimede seemneid, kuid aniisimaitse peab olema ülekaalus.

26.   Pastis

| a) | Pastis on aniisimaitseline piiritusjook, mis sisaldab ka lagritsajuure (Glycyrrhiza spp.) looduslikke ekstrakte, samuti nii „halkoonide” nime all tuntud värvaineid kui ka glütsürritsiinhapet, mille minimaalne ja maksimaalne sisaldus ühe liitri kohta peab olema vastavalt 0,05 ja 0,5 grammi. |
| --- | --- |

a)

Pastis on aniisimaitseline piiritusjook, mis sisaldab ka lagritsajuure (Glycyrrhiza spp.) looduslikke ekstrakte, samuti nii „halkoonide” nime all tuntud värvaineid kui ka glütsürritsiinhapet, mille minimaalne ja maksimaalne sisaldus ühe liitri kohta peab olema vastavalt 0,05 ja 0,5 grammi.

| b) | Pastis’e minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Pastis’e minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti.

| c) | Pastis’e valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Pastis’e valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

| d) | Pastis’e suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on alla 100 grammi ühe liitri kohta ning minimaalne ja maksimaalne anetoolisisaldus vastavalt 1,5 ja 2 grammi ühe liitri kohta. |
| --- | --- |

d)

Pastis’e suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on alla 100 grammi ühe liitri kohta ning minimaalne ja maksimaalne anetoolisisaldus vastavalt 1,5 ja 2 grammi ühe liitri kohta.

27.   Pastis de Marseille

| a) | Pastis de Marseille on pastis, mille anetoolisisaldus ühe liitri kohta on 2 grammi. |
| --- | --- |

a)

Pastis de Marseille on pastis, mille anetoolisisaldus ühe liitri kohta on 2 grammi.

| b) | Pastis de Marseille minimaalne alkoholisisaldus on 45 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Pastis de Marseille minimaalne alkoholisisaldus on 45 mahuprotsenti.

| c) | Pastis de Marseille valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Pastis de Marseille valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

28.   Anis

| a) | Anis on aniisimaitseline piiritusjook, mille iseloomulik maitse tuleneb ainult aniisist (Pimpinella anisum L.) ja/või tähtaniisist (Illicium verum Hook f.) ja/või apteegitillist (Foeniculum vulgare Mill.). |
| --- | --- |

a)

Anis on aniisimaitseline piiritusjook, mille iseloomulik maitse tuleneb ainult aniisist (Pimpinella anisum L.) ja/või tähtaniisist (Illicium verum Hook f.) ja/või apteegitillist (Foeniculum vulgare Mill.).

| b) | Anis’i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Anis’i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti.

| c) | Anis’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Anis’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

29.   Destilleeritud anis

| a) | Destilleeritud anis on anis, mis sisaldab 28. kategooria punktis a osutatud seemnetega ja geograafiliste tähiste puhul mastiksipistaatsia ja teiste aromaatsete taimede seemnetega destilleeritud alkoholi, tingimusel et selline alkohol moodustab destilleeritud anis’i alkoholisisaldusest vähemalt 20 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

a)

Destilleeritud anis on anis, mis sisaldab 28. kategooria punktis a osutatud seemnetega ja geograafiliste tähiste puhul mastiksipistaatsia ja teiste aromaatsete taimede seemnetega destilleeritud alkoholi, tingimusel et selline alkohol moodustab destilleeritud anis’i alkoholisisaldusest vähemalt 20 mahuprotsenti.

| b) | Destilleeritud anis’i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Destilleeritud anis’i minimaalne alkoholisisaldus on 35 mahuprotsenti.

| c) | Destilleeritud anis’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Destilleeritud anis’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

30.   Mõrumaitseline piiritusjook ehk bitter

| a) | Mõrumaitseline piiritusjook ehk bitter on piiritusjook, mille puhul mõru maitse on ülekaalus ja mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslike ja/või loodusidentsete lõhna- ja maitseühenditega ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaatidega. |
| --- | --- |

a)

Mõrumaitseline piiritusjook ehk bitter on piiritusjook, mille puhul mõru maitse on ülekaalus ja mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii nimetatud looduslike ja/või loodusidentsete lõhna- ja maitseühenditega ja/või selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud lõhna- ja maitsepreparaatidega.

| b) | Mõrumaitselise piiritusjoogi ehk bitter’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Mõrumaitselise piiritusjoogi ehk bitter’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Mõrumaitselist piiritusjooki ehk bitter’it võib samuti müüa nimetusega „amer” või „bitter” kas koos mõne täiendiga või ilma. |
| --- | --- |

c)

Mõrumaitselist piiritusjooki ehk bitter’it võib samuti müüa nimetusega „amer” või „bitter” kas koos mõne täiendiga või ilma.

31.   Maitsestatud viin

| a) | Maitsestatud viin on viin, millele on antud tooraine maitsest erinev ülekaalus olev maitse. |
| --- | --- |

a)

Maitsestatud viin on viin, millele on antud tooraine maitsest erinev ülekaalus olev maitse.

| b) | Maitsestatud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Maitsestatud viina minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti.

| c) | Maitsestatud viina võib magustada, sama liiki jookidega segada, maitsestada, laagerdada või värvida. |
| --- | --- |

c)

Maitsestatud viina võib magustada, sama liiki jookidega segada, maitsestada, laagerdada või värvida.

| d) | Maitsestatud viina võib müüa ka nimetuse all, mis sisaldab mis tahes ülekaalus oleva maitse nimetust koos sõnaga „viin”. |
| --- | --- |

d)

Maitsestatud viina võib müüa ka nimetuse all, mis sisaldab mis tahes ülekaalus oleva maitse nimetust koos sõnaga „viin”.

32.   Liköör

| a) | Liköör on piiritusjook,






  i) | mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on






  — | 70 grammi liitri kohta kirsilikööride puhul, mis sisaldavad ainult kirssidest saadud etüülalkoholi; |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Liköör on piiritusjook,

i)

mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on

—

70 grammi liitri kohta kirsilikööride puhul, mis sisaldavad ainult kirssidest saadud etüülalkoholi;

| — | 80 grammi liitri kohta emajuure- või samalaadsete likööride puhul, mille valmistamisel on lõhnaainena kasutatud ainult emajuurt või samalaadseid taimi; |
| --- | --- |

—

80 grammi liitri kohta emajuure- või samalaadsete likööride puhul, mille valmistamisel on lõhnaainena kasutatud ainult emajuurt või samalaadseid taimi;

| — | 100 grammi liitri kohta kõigil teistel juhtudel; |
| --- | --- |

—

100 grammi liitri kohta kõigil teistel juhtudel;

| ii) | mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või selle destillaadi või ühe või mitme piiritusjoogi või sama liiki piiritusjookide segu maitsestamisel, mida magustatakse ja millele lisatakse põllumajandussaadusi või toiduaineid, näiteks rõõska koort, piima või teisi piimasaadusi, puuvilju või marju, naturaalset või nõukogu 10. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 1601/91 (millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (1) määratletud aromatiseeritud veini. |
| --- | --- |

ii)

mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi või selle destillaadi või ühe või mitme piiritusjoogi või sama liiki piiritusjookide segu maitsestamisel, mida magustatakse ja millele lisatakse põllumajandussaadusi või toiduaineid, näiteks rõõska koort, piima või teisi piimasaadusi, puuvilju või marju, naturaalset või nõukogu 10. juuni 1991. aasta määruses (EMÜ) nr 1601/91 (millega sätestatakse aromatiseeritud veinide, aromatiseeritud veinijookide ja aromatiseeritud veinikokteilide määratlemise, kirjeldamise ja esitlemise üldeeskirjad) (1) määratletud aromatiseeritud veini.

| b) | Likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Likööri valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate ja selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.
  Nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate ei tohi siiski kasutada liköörides,






  i) | mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:






  — | must sõstar, |
| --- | --- | --- | --- |

c)

Likööri valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate ja selle direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

Nimetatud direktiivi artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis ii nimetatud loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate ei tohi siiski kasutada liköörides,

i)

mis on valmistatud järgmistest puuviljadest või marjadest:

—

must sõstar,

| — | kirss, |
| --- | --- |

—

kirss,

| — | vaarikas, |
| --- | --- |

—

vaarikas,

| — | mooruspuu marjad, |
| --- | --- |

—

mooruspuu marjad,

| — | mustikas, |
| --- | --- |

—

mustikas,

| — | tsitrusviljad, |
| --- | --- |

—

tsitrusviljad,

| — | rabamurakas, |
| --- | --- |

—

rabamurakas,

| — | mesimurakas, |
| --- | --- |

—

mesimurakas,

| — | jõhvikas, |
| --- | --- |

—

jõhvikas,

| — | pohl, |
| --- | --- |

—

pohl,

| — | astelpaju marjad, |
| --- | --- |

—

astelpaju marjad,

| — | ananass; |
| --- | --- |

—

ananass;

| ii) | mis on valmistatud järgmistest taimedest:






  — | piparmünt, |
| --- | --- | --- |

ii)

mis on valmistatud järgmistest taimedest:

—

piparmünt,

| — | emajuur, |
| --- | --- |

—

emajuur,

| — | aniis, |
| --- | --- |

—

aniis,

| — | puju, |
| --- | --- |

—

puju,

| — | harilik koldrohi. |
| --- | --- |

—

harilik koldrohi.

| d) | Ühenduses toodetud likööride esitlemisel võib kasutada järgmisi liitnimetusi juhul, kui vastavalt väljakujunenud tootmismeetoditele kasutatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi:






  — | prune brandy, |
| --- | --- | --- |

d)

Ühenduses toodetud likööride esitlemisel võib kasutada järgmisi liitnimetusi juhul, kui vastavalt väljakujunenud tootmismeetoditele kasutatakse põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi:

—

prune brandy,

| — | orange brandy, |
| --- | --- |

—

orange brandy,

| — | apricot brandy, |
| --- | --- |

—

apricot brandy,

| — | cherry brandy, |
| --- | --- |

—

cherry brandy,

| — | solbaerrom ehk mustasõstrarumm. |
| --- | --- |

—

solbaerrom ehk mustasõstrarumm.

Nende likööride märgistamisel ja esitlemisel tuleb liitnimetus kirjutada etiketil ühele reale, samas kirjatüübis ja sama värvi tähtedega ning sõna „liköör” tuleb kirjutada nimetuse vahetusse lähedusse vähemalt sama suurte tähtedega. Kui alkohol ei ole saadud märgitud piiritusjoogist, tuleb selle päritolu märkida etiketile liitnimetuse ja sõnaga „liköör” samale nägemisväljale kas nimetades põllumajandusliku päritoluga alkoholi liigi või sõnadega „toodetud põllumajandusliku päritoluga alkoholist” või „tootmisel on kasutatud põllumajandusliku päritoluga alkoholi”.

33.   Crème de (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus)

| a) | Nimetust „crème de” (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) kasutatakse likööride puhul, välja arvatud piimasaaduste puhul, mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 250 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Nimetust „crème de” (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) kasutatakse likööride puhul, välja arvatud piimasaaduste puhul, mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 250 grammi liitri kohta.

| b) | Crème de (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Crème de (millele järgneb kasutatud puuvilja või tooraine nimetus) minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Selle piiritusjoogi suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Selle piiritusjoogi suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

34.   Crème de cassis

| a) | Crème de cassis on mustasõstraliköör, mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on vähemalt 400 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Crème de cassis on mustasõstraliköör, mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on vähemalt 400 grammi liitri kohta.

| b) | Crème de cassis’ minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Crème de cassis’ minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Crème de cassis’ suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Crème de cassis’ suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

35.   Guignolet

| a) | Guignolet on liköör, mis on saadud kirsside leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis. |
| --- | --- |

a)

Guignolet on liköör, mis on saadud kirsside leotamisel põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholis.

| b) | Guignolet’ minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Guignolet’ minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Guignolet’ suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Guignolet’ suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

36.   Punch au rhum

| a) | Punch au rhum on liköör, mille alkoholisisaldus tuleneb ainult rummist. |
| --- | --- |

a)

Punch au rhum on liköör, mille alkoholisisaldus tuleneb ainult rummist.

| b) | Punch au rhum’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Punch au rhum’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Punch au rhum’i suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Punch au rhum’i suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

37.   Sloe gin

| a) | Sloe gin on liköör, mille valmistamiseks on laukaploome leotatud gin’is ja millele võib olla lisatud laukaploomi mahla. |
| --- | --- |

a)

Sloe gin on liköör, mille valmistamiseks on laukaploome leotatud gin’is ja millele võib olla lisatud laukaploomi mahla.

| b) | Sloe gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Sloe gin’i minimaalne alkoholisisaldus on 25 mahuprotsenti.

| c) | Sloe gin’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna-ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Sloe gin’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna-ja maitseühendeid ning -preparaate.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

38.   Sambuca

| a) | Sambuca on värvitu aniisimaitseline liköör,






  i) | mis sisaldab aniisi (Pimpinella anisum L.), tähtaniisi (Illicium verum L.) või muude maitsetaimede destillaate; |
| --- | --- | --- |

a)

Sambuca on värvitu aniisimaitseline liköör,

i)

mis sisaldab aniisi (Pimpinella anisum L.), tähtaniisi (Illicium verum L.) või muude maitsetaimede destillaate;

| ii) | mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 350 grammi liitri kohta; |
| --- | --- |

ii)

mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 350 grammi liitri kohta;

| iii) | mille loodusliku anetooli sisaldus on mitte vähem kui 1 gramm ja mitte rohkem kui 2 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

iii)

mille loodusliku anetooli sisaldus on mitte vähem kui 1 gramm ja mitte rohkem kui 2 grammi liitri kohta.

| b) | Sambuca minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Sambuca minimaalne alkoholisisaldus on 38 mahuprotsenti.

| c) | Sambuca suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Sambuca suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

39.   Maraschino, marrasquino või maraskino

| a) | Maraschino, marrasquino või maraskino on värvitu liköör, mille maitse ja lõhn saadakse marasca kirsside destillaadist või kirsside või nende osade põllumajandusliku päritoluga alkoholis leotamise tulemusena ning mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 250 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Maraschino, marrasquino või maraskino on värvitu liköör, mille maitse ja lõhn saadakse marasca kirsside destillaadist või kirsside või nende osade põllumajandusliku päritoluga alkoholis leotamise tulemusena ning mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 250 grammi liitri kohta.

| b) | Maraschino, marrasquino või maraskino minimaalne alkoholisisaldus on 24 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Maraschino, marrasquino või maraskino minimaalne alkoholisisaldus on 24 mahuprotsenti.

| c) | Maraschino, marrasquino või maraskino suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Maraschino, marrasquino või maraskino suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

40.   Nocino

| a) | Nocino on liköör, mille maitse ja lõhn saadakse peamiselt tervete roheliste kreeka pähklite (Juglans regia L.) leotamise ja/või destilleerimise teel ning mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 100 grammi liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Nocino on liköör, mille maitse ja lõhn saadakse peamiselt tervete roheliste kreeka pähklite (Juglans regia L.) leotamise ja/või destilleerimise teel ning mille minimaalne suhkrusisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 100 grammi liitri kohta.

| b) | Nocino minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Nocino minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.

| c) | Nocino suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta. |
| --- | --- |

c)

Nocino suhtes kohaldatakse 32. kategoorias sätestatud eeskirju likööride lõhna- ja maitseühendite ning -preparaatide kohta.

| d) | Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”. |
| --- | --- |

d)

Müüginimetusele võib lisada sõna „liköör”.

41.   Munaliköör ehk advocaat või avocat või advokat

| a) | Munaliköör ehk advocaat või avocat või advokat on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist ja/või piiritusest ja mille koostisse kuulub kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 150 grammi liitri kohta. Puhta munakollase minimaalne sisaldus on 140 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Munaliköör ehk advocaat või avocat või advokat on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist ja/või piiritusest ja mille koostisse kuulub kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus invertsuhkrus väljendatuna on 150 grammi liitri kohta. Puhta munakollase minimaalne sisaldus on 140 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta.

| b) | Erandina artikli 2 lõike 1 punktist c on munalikööri ehk advocaat’i või avocat’i või advokat’i minimaalne alkoholisisaldus 14 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Erandina artikli 2 lõike 1 punktist c on munalikööri ehk advocaat’i või avocat’i või advokat’i minimaalne alkoholisisaldus 14 mahuprotsenti.

| c) | Munalikööri ehk advocaat’i või avocat’i või advokat’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii ning artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Munalikööri ehk advocaat’i või avocat’i või advokat’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktides i ja ii ning artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke või loodusidentseid lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

42.   Munasisaldusega liköör

| a) | Munasisaldusega liköör on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist ja/või piiritusest ning mille iseloomulike koostisosade hulka kuuluvad kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 150 grammi liitri kohta. Munakollase minimaalne sisaldus on 70 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta. |
| --- | --- |

a)

Munasisaldusega liköör on maitsestatud või maitsestamata piiritusjook, mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist, destillaadist ja/või piiritusest ning mille iseloomulike koostisosade hulka kuuluvad kvaliteetne munakollane, munavalge ja suhkur või mesi. Minimaalne suhkru- või meesisaldus väljendatuna invertsuhkrus on 150 grammi liitri kohta. Munakollase minimaalne sisaldus on 70 grammi lõppsaaduse ühe liitri kohta.

| b) | Munasisaldusega likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Munasisaldusega likööri minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Munasisaldusega likööri valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Munasisaldusega likööri valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

43.   Mistrà

| a) | Mistrà on aniisimaitseline või loodusliku anetooli maitseline värvitu piiritusjook,






  i) | mille anetoolisisaldus on mitte vähem kui 1 gramm ja mitte rohkem kui 2 grammi liitri kohta; |
| --- | --- | --- |

a)

Mistrà on aniisimaitseline või loodusliku anetooli maitseline värvitu piiritusjook,

i)

mille anetoolisisaldus on mitte vähem kui 1 gramm ja mitte rohkem kui 2 grammi liitri kohta;

| ii) | mis võib sisaldada ka maitsetaimede destillaati; |
| --- | --- |

ii)

mis võib sisaldada ka maitsetaimede destillaati;

| iii) | millele ei ole lisatud suhkrut. |
| --- | --- |

iii)

millele ei ole lisatud suhkrut.

| b) | Mistrà minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti ja selle maksimaalne alkoholisisaldus on 47 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Mistrà minimaalne alkoholisisaldus on 40 mahuprotsenti ja selle maksimaalne alkoholisisaldus on 47 mahuprotsenti.

| c) | Mistrà valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Mistrà valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

44.   Väkevä glögi ehk spritglögg

| a) | Väkevä glögi ehk spritglögg on piiritusjook, mis on saadud toidutoormest põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel looduslike või loodusidentsete nelgi ja/või kaneeli lõhnaainetega, kusjuures kasutatud on ühte järgmistest meetoditest: leotamine ja/või destilleerimine, alkoholi korduv destilleerimine koos eespool nimetatud taimedega, looduslike või loodusidentsete nelgi või kaneeli lõhnaainete lisamine või need meetodid kombineeritult. |
| --- | --- |

a)

Väkevä glögi ehk spritglögg on piiritusjook, mis on saadud toidutoormest põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi maitsestamisel looduslike või loodusidentsete nelgi ja/või kaneeli lõhnaainetega, kusjuures kasutatud on ühte järgmistest meetoditest: leotamine ja/või destilleerimine, alkoholi korduv destilleerimine koos eespool nimetatud taimedega, looduslike või loodusidentsete nelgi või kaneeli lõhnaainete lisamine või need meetodid kombineeritult.

| b) | Väkevä glögi ehk spritglögg’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Väkevä glögi ehk spritglögg’i minimaalne alkoholisisaldus on 15 mahuprotsenti.

| c) | Samuti võidakse kasutada muid looduslikke või loodusidentseid aromaatseid taimeekstrakte kooskõlas direktiiviga 88/388/EMÜ, kuid eespool osutatud vürtside maitse peab olema ülekaalus. |
| --- | --- |

c)

Samuti võidakse kasutada muid looduslikke või loodusidentseid aromaatseid taimeekstrakte kooskõlas direktiiviga 88/388/EMÜ, kuid eespool osutatud vürtside maitse peab olema ülekaalus.

| d) | Lõppsaadus ei tohi sisaldada rohkem kui 50 % veini või veinitooteid. |
| --- | --- |

d)

Lõppsaadus ei tohi sisaldada rohkem kui 50 % veini või veinitooteid.

45.   Berenburg või Beerenburg

| a) | Berenburg või Beerenburg on piiritusjook,






  i) | mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist; |
| --- | --- | --- |

a)

Berenburg või Beerenburg on piiritusjook,

i)

mis on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholist;

| ii) | mis on saadud puuviljade, marjade või taimede või nende osade leotamisel; |
| --- | --- |

ii)

mis on saadud puuviljade, marjade või taimede või nende osade leotamisel;

| iii) | mis sisaldab erilise lõhna- ja maitseaine destillaadina emajuurt (Gentiana lutea L.), kadakamarju (Juniperus communis L.) ja loorberilehti (Laurus nobilis L.); |
| --- | --- |

iii)

mis sisaldab erilise lõhna- ja maitseaine destillaadina emajuurt (Gentiana lutea L.), kadakamarju (Juniperus communis L.) ja loorberilehti (Laurus nobilis L.);

| iv) | mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini; |
| --- | --- |

iv)

mille värvus varieerub helepruunist tumepruunini;

| v) | mis võib olla magustatud kuni 20 grammini liitri kohta väljendatuna invertsuhkrus. |
| --- | --- |

v)

mis võib olla magustatud kuni 20 grammini liitri kohta väljendatuna invertsuhkrus.

| b) | Berenburg’i või Beerenburg’i minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Berenburg’i või Beerenburg’i minimaalne alkoholisisaldus on 30 mahuprotsenti.

| c) | Berenburg’i või Beerenburg’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate. |
| --- | --- |

c)

Berenburg’i või Beerenburg’i valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate.

46.   Mee- ehk mõdunektar

| a) | Mee- ehk mõdunektar on piiritusjook, mis on saadud kääritatud meemeski ning mee destillaadi ja/või põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi segamisel ning selle segu, mis sisaldab vähemalt 30 mahuprotsenti kääritatud meemeskit, maitsestamisel. |
| --- | --- |

a)

Mee- ehk mõdunektar on piiritusjook, mis on saadud kääritatud meemeski ning mee destillaadi ja/või põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi segamisel ning selle segu, mis sisaldab vähemalt 30 mahuprotsenti kääritatud meemeskit, maitsestamisel.

| b) | Mee- ehk mõdunektari minimaalne alkoholisisaldus on 22 mahuprotsenti. |
| --- | --- |

b)

Mee- ehk mõdunektari minimaalne alkoholisisaldus on 22 mahuprotsenti.

| c) | Mee- ehk mõdunektari valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate, tingimusel et mee maitse on ülekaalus. |
| --- | --- |

c)

Mee- ehk mõdunektari valmistamisel võib kasutada ainult direktiivi 88/388/EMÜ artikli 1 lõike 2 punkti b alapunktis i ja artikli 1 lõike 2 punktis c nimetatud looduslikke lõhna- ja maitseühendeid ning -preparaate, tingimusel et mee maitse on ülekaalus.

| d) | Mee- ehk mõdunektarit võib magustada ainult meega. |
| --- | --- |

d)

Mee- ehk mõdunektarit võib magustada ainult meega.

Muud piiritusjoogid

| 1. | Rum-Verschnitt’i valmistatakse Saksamaal ning see on saadud rummi segamisel alkoholiga, kusjuures vähemalt 5 % lõppsaaduse alkoholisisaldusest peab tulenema rummist. Rum-Verschnitt’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. Rum-Verschnitt’i nimetusega toote märgistamisel ja esitlemisel peab sõna Verschnitt olema kirjelduses, esitlemisel või märgistamisel sama kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „Rum” ning olema sellega ühel joonel, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kui seda toodet müüakse väljaspool Saksamaad, peab etiketile olema märgitud selle alkoholikoostis. |
| --- | --- |

1.

Rum-Verschnitt’i valmistatakse Saksamaal ning see on saadud rummi segamisel alkoholiga, kusjuures vähemalt 5 % lõppsaaduse alkoholisisaldusest peab tulenema rummist. Rum-Verschnitt’i minimaalne alkoholisisaldus on 37,5 mahuprotsenti. Rum-Verschnitt’i nimetusega toote märgistamisel ja esitlemisel peab sõna Verschnitt olema kirjelduses, esitlemisel või märgistamisel sama kirjatüübiga, sama suurte ja sama värvi tähtedega kui sõna „Rum” ning olema sellega ühel joonel, ja pudelitel peab see olema eesmisel etiketil. Kui seda toodet müüakse väljaspool Saksamaad, peab etiketile olema märgitud selle alkoholikoostis.

| 2. | Slivovice’i valmistatakse Tšehhi Vabariigis ja see on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi lisamisel ploomidestillaadile enne viimast destilleerimist, kusjuures alkoholi lisatakse maksimaalselt 30 mahuprotsenti. Toote kirjeldamisel tuleb kasutada sõna „piiritusjook”, samuti võib eesmise etiketi samal nägemisväljal kasutada nimetust slivovice. Kui Tšehhi slivovice viiakse turule ühenduses, peab etiketil olema märgitud alkoholikoostis. Käesolev säte ei piira nimetuse slivovice kasutamist puuviljadest või marjadest valmistatud kangete alkohoolsete jookide puhul vastavalt 9. kategooriale. |
| --- | --- |

2.

Slivovice’i valmistatakse Tšehhi Vabariigis ja see on saadud põllumajandusliku päritoluga etüülalkoholi lisamisel ploomidestillaadile enne viimast destilleerimist, kusjuures alkoholi lisatakse maksimaalselt 30 mahuprotsenti. Toote kirjeldamisel tuleb kasutada sõna „piiritusjook”, samuti võib eesmise etiketi samal nägemisväljal kasutada nimetust slivovice. Kui Tšehhi slivovice viiakse turule ühenduses, peab etiketil olema märgitud alkoholikoostis. Käesolev säte ei piira nimetuse slivovice kasutamist puuviljadest või marjadest valmistatud kangete alkohoolsete jookide puhul vastavalt 9. kategooriale.

---

(1)  EÜT L 149, 14.6.1991, lk 1. Määrust on viimati muudetud 2005. aasta ühinemisaktiga.

---

III LISA

GEOGRAAFILISED TÄHISED

| Tootekategooria | Geograafiline tähis | Päritoluriik (täpset geograafilist päritolu kirjeldatakse tehnilises toimikus) |
| --- | --- | --- |
| 1. | Rumm |

Tootekategooria

Geograafiline tähis

Päritoluriik (täpset geograafilist päritolu kirjeldatakse tehnilises toimikus)

1.

Rumm

Rhum de la Martinique

Prantsusmaa

Rhum de la Guadeloupe

Prantsusmaa

Rhum de la Réunion

Prantsusmaa

Rhum de la Guyane

Prantsusmaa

Rhum de sucrerie de la Baie du Galion

Prantsusmaa

Rhum des Antilles françaises

Prantsusmaa

Rhum des départements français d'outre-mer

Prantsusmaa

Ron de Málaga

Hispaania

Ron de Granada

Hispaania

Rum da Madeira

Portugal

| 2. | Whisky/Whiskey |
| --- | --- |

2.

Scotch Whisky

Ühendkuningriik (Šotimaa)

Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/ Irish Whisky
   (1)

Iirimaa

Whisky español

Hispaania

Whisky breton/Whisky de Bretagne

Prantsusmaa

Whisky alsacien/Whisky d'Alsace

Prantsusmaa

| 3. | Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook |
| --- | --- |

3.

Teraviljast valmistatud kange alkohoolne jook

Eau-de-vie de seigle de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Korn/Kornbrand

Saksmaa, Austria, Belgia (saksa keelt kõnelev piirkond)

Münsterländer Korn/Kornbrand

Saksamaa

Sendenhorster Korn/Kornbrand

Saksamaa

Bergischer Korn/Kornbrand

Saksamaa

Emsländer Korn/Kornbrand

Saksamaa

Haselünner Korn/Kornbrand

Saksamaa

Hasetaler Korn/Kornbrand

Saksamaa

Samanė

Leedu

| 4. | Veinist valmistatud kange alkohoolne jook |
| --- | --- |

4.

Veinist valmistatud kange alkohoolne jook

Eau-de-vie de Cognac

Prantsusmaa

Eau-de-vie des Charentes

Prantsusmaa

Eau-de-vie de Jura

Prantsusmaa

Cognac

Prantsusmaa

(Nimetusele „Cognac” võib lisada järgmisi sõnu:

| — | Fine |
| --- | --- |

—

Fine

Prantsusmaa

| — | Grande Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Fine Champagne

Prantsusmaa

| — | Grande Champagne |
| --- | --- |

—

Grande Champagne

Prantsusmaa

| — | Petite Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Fine Champagne

Prantsusmaa

| — | Petite Champagne |
| --- | --- |

—

Petite Champagne

Prantsusmaa

| — | Fine Champagne |
| --- | --- |

—

Fine Champagne

Prantsusmaa

| — | Borderies |
| --- | --- |

—

Borderies

Prantsusmaa

| — | Fins Bois |
| --- | --- |

—

Fins Bois

Prantsusmaa

| — | Bons Bois) |
| --- | --- |

—

Bons Bois)

Prantsusmaa

Fine Bordeaux

Prantsusmaa

Fine de Bourgogne

Prantsusmaa

Armagnac

Prantsusmaa

Bas-Armagnac

Prantsusmaa

Haut-Armagnac

Prantsusmaa

Armagnac-Ténarèze

Prantsusmaa

Blanche Armagnac

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin de la Marne

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire d'Aquitaine

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin de Bourgogne

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire du Centre-Est

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire de Franche-Comté

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire du Bugey

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin de Savoie

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire des Coteaux de la Loire

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin des Côtes-du-Rhône

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire de Provence

Prantsusmaa

Eau-de-vie de Faugères/Faugères

Prantsusmaa

Eau-de-vie de vin originaire du Languedoc

Prantsusmaa

Aguardente de Vinho Douro

Portugal

Aguardente de Vinho Ribatejo

Portugal

Aguardente de Vinho Alentejo

Portugal

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes

Portugal

Aguardente de Vinho da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugal

Aguardente de Vinho Lourinhã

Portugal

Сунгурларска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сунгурларе/Sungurlarska grozdova rakya/Grozdova rakya from Sungulare

Bulgaaria

Сливенска перла (Сливенска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сливен)/Slivenska perla (Slivenska grozdova rakya/Grozdova rakya from Sliven)

Bulgaaria

Стралджанска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Стралджа/Straldjanska Muscatova rakya/Muscatova rakya from Straldja

Bulgaaria

Поморийска гроздова ракия/Гроздова ракия от Поморие/Pomoriyska grozdova rakya/Grozdova rakya from Pomorie

Bulgaaria

Русенска бисерна гроздова ракия/Бисерна гроздова ракия от Русе/Russenska biserna grozdova rakya/Biserna grozdova rakya from Russe

Bulgaaria

Бургаска Мускатова ракия/Мускатова ракия от Бургас/Bourgaska Muscatova rakya/Muscatova rakya from Bourgas

Bulgaaria

Добруджанска мускатова ракия/Мускатова ракия от Добруджа/Dobrudjanska muscatova rakya/Muscatova rakya from Dobrudja

Bulgaaria

Сухиндолска гроздова ракия/Гроздова ракия от Сухиндол/Suhindolska grozdova rakya/Grozdova rakya from Suhindol

Bulgaaria

Карловска гроздова ракия/Гроздова Ракия от Карлово/Karlovska grozdova rakya/Grozdova Rakya from Karlovo

Bulgaaria

Vinars Târnave

Rumeenia

Vinars Vaslui

Rumeenia

Vinars Murfatlar

Rumeenia

Vinars Vrancea

Rumeenia

Vinars Segarcea

Rumeenia

| 5. | Brandy/Weinbrand |
| --- | --- |

5.

Brandy de Jerez

Hispaania

Brandy del Penedés

Hispaania

Brandy italiano

Itaalia

Brandy Αττικής/Atika brandy

Kreeka

Brandy Πελοποννήσου/Peloponnesose brandy

Kreeka

Brandy Κεντρικής Ελλάδας/Kesk-Kreeka brandy

Kreeka

Deutscher Weinbrand

Saksamaa

Wachauer Weinbrand

Austria

Weinbrand Dürnstein

Austria

Pfälzer Weinbrand

Saksamaa

Karpatské brandy špeciál

Slovakkia

Brandy français/Brandy de France

Prantsusmaa

| 6. | Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook |
| --- | --- |

6.

Viinamarjade pressimisjääkidest valmistatud kange alkohoolne jook

Marc de Champagne/Eau-de-vie de marc de Champagne

Prantsusmaa

Marc d'Aquitaine/Eau-de-vie de marc originaire d'Aquitaine

Prantsusmaa

Marc de Bourgogne/Eau-de-vie de marc de Bourgogne

Prantsusmaa

Marc du Centre-Est/Eau-de-vie de marc originaire du Centre-Est

Prantsusmaa

Marc de Franche-Comté/Eau-de-vie de marc originaire de Franche-Comté

Prantsusmaa

Marc du Bugey/Eau-de-vie de marc originaire de Bugey

Prantsusmaa

Marc de Savoie/Eau-de-vie de marc originaire de Savoie

Prantsusmaa

Marc des Côteaux de la Loire/Eau-de-vie de marc originaire des Coteaux de la Loire

Prantsusmaa

Marc des Côtes-du-Rhône/Eau-de-vie de marc des Côtes du Rhône

Prantsusmaa

Marc de Provence/Eau-de-vie de marc originaire de Provence

Prantsusmaa

Marc du Languedoc/Eau-de-vie de marc originaire du Languedoc

Prantsusmaa

Marc d'Alsace Gewürztraminer

Prantsusmaa

Marc de Lorraine

Prantsusmaa

Marc d'Auvergne

Prantsusmaa

Marc du Jura

Prantsusmaa

Aguardente Bagaceira Bairrada

Portugal

Aguardente Bagaceira Alentejo

Portugal

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes

Portugal

Aguardente Bagaceira da Região dos Vinhos Verdes de Alvarinho

Portugal

Orujo de Galicia

Hispaania

Grappa

Itaalia

Grappa di Barolo

Itaalia

Grappa piemontese/Grappa del Piemonte

Itaalia

Grappa lombarda/Grappa di Lombardia

Itaalia

Grappa trentina/Grappa del Trentino

Itaalia

Grappa friulana/Grappa del Friuli

Itaalia

Grappa veneta/Grappa del Veneto

Itaalia

Südtiroler Grappa/Grappa dell'Alto Adige

Itaalia

Grappa siciliana/Grappa di Sicilia

Itaalia

Grappa di Marsala

Itaalia

Τσικουδιά/Tsikoudia

Kreeka

Τσικουδιά Κρήτης/Kreeta tsikoudia

Kreeka

Τσίπουρο/Tsipouro

Kreeka

Τσίπουρο Μακεδονίας/Makedoonia tsipouro of Macedonia

Kreeka

Τσίπουρο Θεσσαλίας/Tessaalia tsipouro

Kreeka

Τσίπουρο Τυρνάβου/Tírnavose tsipouro

Kreeka

Eau-devie de marc de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Ζιβανία/Τζιβανία/Ζιβάνα/Zivania

Küpros

Törkölypálinka

Ungari

| 9. | Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook |
| --- | --- |

9.

Puuviljadest valmistatud kange alkohoolne jook

Schwarzwälder Kirschwasser

Saksamaa

Schwarzwälder Mirabellenwasser

Saksamaa

Schwarzwälder Williamsbirne

Saksamaa

Schwarzwälder Zwetschgenwasser

Saksamaa

Fränkisches Zwetschgenwasser

Saksamaa

Fränkisches Kirschwasser

Saksamaa

Fränkischer Obstler

Saksamaa

Mirabelle de Lorraine

Prantsusmaa

Kirsch d'Alsace

Prantsusmaa

Quetsch d'Alsace

Prantsusmaa

Framboise d'Alsace

Prantsusmaa

Mirabelle d'Alsace

Prantsusmaa

Kirsch de Fougerolles

Prantsusmaa

Williams d'Orléans

Prantsusmaa

Südtiroler Williams/Williams dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Aprikot/Aprikot dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Marille/Marille dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Kirsch/Kirsch dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Zwetschgeler/Zwetschgeler dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Obstler/Obstler dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Gravensteiner/Gravensteiner dell'Alto Adige

Itaalia

Südtiroler Golden Delicious/Golden Delicious dell'Alto Adige

Itaalia

Williams friulano/Williams del Friuli

Itaalia

Sliwovitz del Veneto

Itaalia

Sliwovitz del Friuli-Venezia Giulia

Itaalia

Sliwovitz del Trentino-Alto Adige

Itaalia

Distillato di mele trentino/Distillato di mele del Trentino

Itaalia

Williams trentino/Williams del Trentino

Itaalia

Sliwovitz trentino/Sliwovitz del Trentino

Itaalia

Aprikot trentino/Aprikot del Trentino

Itaalia

Medronho do Algarve

Portugal

Medronho do Buçaco

Portugal

Kirsch Friulano/Kirschwasser Friulano

Itaalia

Kirsch Trentino/Kirschwasser Trentino

Itaalia

Kirsch Veneto/Kirschwasser Veneto

Itaalia

Aguardente de pêra da Lousã

Portugal

Eau-de-vie de pommes de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de poires de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de kirsch de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de quetsch de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de mirabelle de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Eau-de-vie de prunelles de marque nationale luxembourgeoise

Luksemburg

Wachauer Marillenbrand

Austria

Szatmári Szilvapálinka

Ungari

Kecskeméti Barackpálinka

Ungari

Békési Szilvapálinka

Ungari

Szabolcsi Almapálinka

Ungari

Gönci Barackpálinka

Ungari

Pálinka

Ungari,

Austria (aprikoosist valmistatud kanged alkohoolsed joogid, mis on toodetud ainult järgmistes liidumaades: Niederösterreich, Burgenland, Steiermark,/Wien)

Bošácka Slivovica

Slovakkia

Brinjevec

Sloveenia

Dolenjski sadjevec

Sloveenia

Троянска сливова ракия/Сливова ракия от Троян/Troyanska slivova rakya/Troyanist pärit Slivova rakya

Bulgaaria

Силистренска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Силистра/Silistrenska kaysieva rakya/Silistrast pärit Kaysieva rakya

Bulgaaria

Тервелска кайсиева ракия/Кайсиева ракия от Тервел/Tervelska kaysieva rakya/Tervelist pärit Kaysieva rakya

Bulgaaria

Ловешка сливова ракия/Сливова ракия от Ловеч/Loveshka slivova rakya/Lovechist pärit Slivova rakya

Bulgaaria

Pălincă

Rumeenia

Ţuică Zetea de Medieşu Aurit

Rumeenia

Ţuică de Valea Milcovului

Rumeenia

Ţuică de Buzău

Rumeenia

Ţuică de Argeş

Rumeenia

Ţuică de Zalău

Rumeenia

Ţuică Ardelenească de Bistriţa

Rumeenia

Horincă de Maramureş

Rumeenia

Horincă de Cămârzana

Rumeenia

Horincă de Seini

Rumeenia

Horincă de Chioar

Rumeenia

Horincă de Lăpuş

Rumeenia

Turţ de Oaş

Rumeenia

Turţ de Maramureş

Rumeenia

| 10. | Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ja pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook |
| --- | --- |

10.

Õuntest valmistatud kange alkohoolne jook ja pirnidest valmistatud kange alkohoolne jook

Calvados

Prantsusmaa

Calvados Pays d'Auge

Prantsusmaa

Calvados Domfrontais

Prantsusmaa

Eau-de-vie de cidre de Bretagne

Prantsusmaa

Eau-de-vie de poiré de Bretagne

Prantsusmaa

Eau-de-vie de cidre de Normandie

Prantsusmaa

Eau-de-vie de poiré de Normandie

Prantsusmaa

Eau-de-vie de cidre du Maine

Prantsusmaa

Aguardiente de sidra de Asturias

Hispaania

Eau-de-vie de poiré du Maine

Prantsusmaa

| 15. | Viin |
| --- | --- |

15.

Viin

Svensk Vodka/Swedish Vodka

Rootsi

Suomalainen Vodka/Finsk Vodka/Vodka of Finland

Soome

Polska Wódka/Polish Vodka

Poola

Laugarício Vodka

Slovakkia

Originali Lietuviška degtinė/Original Lithuanian vodka

Leedu

Põhja-Podlaasia madalikult pärit ürdiviin, mis on maitsestatud hariliku lõhnheinaga/Wódka ziołowa z Niziny Północnopodlaskiej aromatyzowana ekstraktem z trawy żubrowej

Poola

Latvijas Dzidrais

Läti

Rīgas Degvīns

Läti

Estonian vodka

Eesti

| 17. | Geist |
| --- | --- |

17.

Schwarzwälder Himbeergeist

Saksamaa

| 18. | Emajuure-piiritusjook |
| --- | --- |

18.

Emajuure-piiritusjook

Bayerischer Gebirgsenzian

Saksamaa

Südtiroler Enzian/Genziana dell'Alto Adige

Itaalia

Genziana trentina/Genziana del Trentino

Itaalia

| 19. | Kadakamarja-maitselised piiritusjoogid |
| --- | --- |

19.

Kadakamarja-maitselised piiritusjoogid

Genièvre/Jenever/Genever

Belgia, Madalmaad, Prantsusmaa (Põhjapiirkond (59) ja Pas-de-Calais (62)), Saksamaa (liidumaad Nordrhein-Westfalen ja Niedersachsen)

Genièvre de grains, Graanjenever, Graangenever

Belgia, Madalmaad, Prantsusmaa (Põhjapiirkond (59) ja Pas-de-Calais (62))

Jonge jenever, jonge genever

Belgia, Madalmaad

Oude jenever, oude genever

Belgia, Madalmaad

Hasseltse jenever/Hasselt

Belgia (Hasselt, Zonhoven, Diepenbeek)

Balegemse jenever

Belgia (Balegem)

O' de Flander-Oost-Vlaamse Graanjenever

Belgia (Ida-Flandria)

Peket-Pekêt/Pèket-Pèkèt de Wallonie

Belgia (Valloonia)

Genièvre Flandres Artois

Prantsusmaa (Põhjapiirkond (59) ja Pas-de-Calais (62))

Ostfriesischer Korngenever

Saksamaa

Steinhäger

Saksamaa

Plymouth Gin

Ühendkuningriik

Gin de Mahón

Hispaania

Vilniaus Džinas/Vilnius Gin

Leedu

Spišská Borovička

Slovakkia

Slovenská Borovička Juniperus

Slovakkia

Slovenská Borovička

Slovakkia

Inovecká Borovička

Slovakkia

Liptovská Borovička

Slovakkia

| 24. | Akvavit/aquavit |
| --- | --- |

24.

Dansk Akvavit/Dansk Aquavit

Taani

Svensk Aquavit/Svensk Akvavit/Swedish Aquavit

Rootsi

| 25. | Aniisimaitselised piiritusjoogid |
| --- | --- |

25.

Aniisimaitselised piiritusjoogid

Anis español

Hispaania

Anís Paloma Monforte del Cid

Hispaania

Hierbas de Mallorca

Hispaania

Hierbas Ibicencas

Hispaania

Évora anisada

Portugal

Cazalla

Hispaania

Chinchón

Hispaania

Ojén

Hispaania

Rute

Hispaania

Janeževec

Sloveenia

| 29. | Destilleeritud anis |
| --- | --- |

29.

Destilleeritud anis

Ouzo/Ούζο

Küpros, Kreeka

Ούζο Μυτιλήνης/Lesbose ouzo

Kreeka

Ούζο Πλωμαρίου/Plomári ouzo

Kreeka

Ούζο Καλαμάτας/Kalamáta ouzo

Kreeka

Ούζο Θράκης/Traakia ouzo

Kreeka

Ούζο Μακεδονίας/Makedoonia ouzo

Kreeka

| 30. | Mõrumaitselised piiritusjoogid/bitter |
| --- | --- |

30.

Mõrumaitselised piiritusjoogid/bitter

Demänovka bylinná horká

Slovakkia

Rheinberger Kräuter

Saksamaa

Trejos devynerios

Leedu

Slovenska travarica

Sloveenia

| 32. | Liköör |
| --- | --- |

32.

Liköör

Berliner Kümmel

Saksamaa

Hamburger Kümmel

Saksamaa

Münchener Kümmel

Saksamaa

Chiemseer Klosterlikör

Saksamaa

Bayerischer Kräuterlikör

Saksamaa

Irish Cream

Iirimaa

Palo de Mallorca

Hispaania

Ginjinha portuguesa

Portugal

Licor de Singeverga

Portugal

Mirto di Sardegna

Itaalia

Liquore di limone di Sorrento

Itaalia

Liquore di limone della Costa d'Amalfi

Itaalia

Genepì del Piemonte

Itaalia

Genepì della Valle d'Aosta

Itaalia

Benediktbeurer Klosterlikör

Saksamaa

Ettaler Klosterlikör

Saksamaa

Ratafia de Champagne

Prantsusmaa

Ratafia catalana

Hispaania

Anis português

Portugal

Suomalainen Marjalikööri/Suomalainen Hedelmälikööri/Finsk Bärlikör/Finsk Fruktlikör/

Finnish berry liqueur/Finnish fruit liqueur

Soome

Grossglockner Alpenbitter

Austria

Mariazeller Magenlikör

Austria

Mariazeller Jagasaftl

Austria

Puchheimer Bitter

Austria

Steinfelder Magenbitter

Austria

Wachauer Marillenlikör

Austria

Jägertee/Jagertee/Jagatee

Austria

Hüttentee

Saksamaa

Allažu Ķimelis

Läti

Čepkelių

Leedu

Demänovka Bylinný Likér

Slovakkia

Polish Cherry

Poola

Karlovarská Hořká

Tšehhi Vabariik

Pelinkovec

Sloveenia

Blutwurz

Saksamaa

Cantueso Alicantino

Hispaania

Licor café de Galicia

Hispaania

Licor de hierbas de Galicia

Hispaania

Génépi des Alpes/Genepì degli Alpi

Prantsusmaa, Itaalia

Μαστίχα Χίου/Chíose masticha

Kreeka

Κίτρο Νάξου/Naxose kitro

Kreeka

Κουμκουάτ Κέρκυρας/Kérkyra Koum Kouat

Kreeka

Τεντούρα/Tentoura

Kreeka

Poncha da Madeira

Portugal

| 34. | Crème de cassis |
| --- | --- |

34.

Cassis de Bourgogne

Prantsusmaa

Cassis de Dijon

Prantsusmaa

Cassis de Saintonge

Prantsusmaa

Cassis du Dauphiné

Prantsusmaa

Cassis de Beaufort

Luksemburg

| 40. | Nocino |
| --- | --- |

40.

Nocino di Modena

Itaalia

Orehovec

Sloveenia

Muud piiritusjoogid

Pommeau de Bretagne

Prantsusmaa

Pommeau du Maine

Prantsusmaa

Pommeau de Normandie

Prantsusmaa

Svensk Punsch/Swedish Punch

Rootsi

Pacharán navarro

Hispaania

Pacharán

Hispaania

Inländerrum

Austria

Bärwurz

Saksamaa

Aguardiente de hierbas de Galicia

Hispaania

Aperitivo Café de Alcoy

Hispaania

Herbero de la Sierra de Mariola

Hispaania

Königsberger Bärenfang

Saksamaa

Ostpreußischer Bärenfang

Saksamaa

Ronmiel

Hispaania

Ronmiel de Canarias

Hispaania

Genièvre aux fruits/Vruchtenjenever/ Jenever met vruchten/Fruchtgenever

Belgia, Madalmaad, Prantsusmaa (Põhjapiirkond (59) ja Pas-de-Calais (62)), Saksamaa (liidumaad Nordrhein-Westfalen ja Niedersachsen)

Domači rum

Sloveenia

Irish Poteen/Irish Poóitín

Iirimaa

Trauktinė

Leedu

Trauktinė Palanga

Leedu

Trauktinė Dainava

Leedu

---

(1)  Geograafilise tähisega Irish Whiskey/Uisce Beatha Eireannach/Irish Whisky märgistatakse Iirimaal ja Põhja-Iirimaal toodetud whisky't/whiskey't.

---